----

----

II Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

410. täysistunto, 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2004

----

Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — LeaderSHIP 2015 — Euroopan laivanrakennus- ja laivankorjausteollisuuden tulevaisuus — Huippuosaamiseen perustuva kilpailukyky”

(KOM(2003) 717 lopullinen)

(2004/C 302/01)

Komissio päätti 21. marraskuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 9. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Joost van Iersel.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 109 puolesta, 3 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1   Tiivistelmä

Komissio on laatinut uuden laivanrakennus- ja laivankorjausalaa koskevan teollisuuspoliittisen aloitteen tiiviissä yhteistyössä kyseisen toimialan kanssa. On yllättävää, että osapuolet ovat kyenneet ripeästi kokoamaan mittavan toimenpidepaketin, jonka tarkoituksena on toimialan tuotannon ja kilpailukyvyn turvaaminen. ETSK suhtautuu myönteisesti LeaderShip 2015 -ohjelmassa omaksuttuihin menettelytapoihin ja ohjelman sisältöön. Kaikki osapuolet ovat todenneet, ettei maakohtainen toiminta tarjoa enää mahdollisuuksia onnistumiseen ja että kestävään ratkaisuun päästään vain unionipohjaisen toimintamallin avulla. Kyseisessä toimintamallissa on perustellusti päädytty yhtenäisen toimenpidekokonaisuuden laatimiseen markkinasääntöjen kunnioittamista painottaen. ETSK korostaa, että puheena olevien ehdotusten uskottavuus riippuu kokonaan siitä, miten niiden toteuttamisessa onnistutaan. Niinpä seuranta on merkitykseltään ratkaisevan tärkeä seikka. Tässä yhteydessä on varmistettava osallistumismahdollisuudet, avoimuus ja erityyppisten prosessien huolellinen hallinta. ETSK tukee asetettua tavoitetta varauksetta: päämääränä on saada suunniteltujen toimenpiteiden avulla aikaan tasavertaisiin mahdollisuuksiin perustuva kilpailukykyinen eurooppalainen toimintaympäristö. Se puolestaan on edellytys tasavertaisten kilpailuolosuhteiden luomiselle maailmanlaajuisesti.

2   Taustaa

2.1   Laivanrakennusmarkkinat

2.2   Laivanrakennuspolitiikan kehittyminen

3   Uusi lähestymistapa

3.2   Teollisuuden esittämä suunnitelma

3.3   Korkean tason neuvoa-antava työryhmä

3.4   Komission tiedonanto

3.5   Marraskuussa 2003 annetut neuvoston päätelmät

4   Yleistä

5   Päätelmät ja suositukset

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Lähde: Euroopan komission tilaama tutkimus Economic Impact of Maritime Industries in Europe, Policy Research Corporation N.V. & ISL.

(2)  Lähde: Lloyds'in tilastot.

(3)  ”LeaderSHIP 2015 — Euroopan laivanrakennus- ja laivankorjausteollisuuden tulevaisuus”, Euroopan komissio, Bryssel, 2003.

(4)  KOM(2003) 717 lopullinen.

(5)  KOM(2003) 717 lopullinen, s. 15.

(6)  Neuvoston päätelmät teollisuuspolitiikan vaikutuksesta Euroopan kilpailukykyyn, Bryssel 24. marraskuuta 2003 (15472/03).

(7)  Tällaisia markkinalohkoja ovat mm. isojen öljysäiliöalusten ja irtolastialusten rakentaminen, joka ei vaadi kovin korkeatasoista teknologista osaamista ja jossa työvoimakustannukset muodostavat suhteellisen suuren kustannustekijän.

----

----

Lausunto aiheesta ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi (2001—2005) tehdyn päätöksen 2000/819/EY muuttamisesta”

(KOM(2003) 758 lopullinen — 2003/0292 COD)

(2004/C 302/02)

Neuvosto päätti 23. joulukuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 9. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Dimitrios Dimitriadis.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta—1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 140 ääntä puolesta ja 1 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1   Esipuhe

2   Johdanto

2.1   Tavoitteet

Ohjelman tavoitteena on edistää uusien työpaikkojen luomista sekä uusien pienten ja keskisuurten innovatiivisten yritysten — kuten ne määritellään komission suosituksessa 96/280/ΕY — perustamista ja kehittämistä niiden investointimahdollisuuksia tukemalla. Tavoitteeseen päästään lisäämällä yritysten käytettävissä olevia rahoitusvälineitä.

2.2   Ohjelman laajuuden kuvaus

Ohjelma sisältää kolme järjestelmää: a) pk-yritysten riskipääomajärjestelmä (ETF-käynnistysjärjestelmä (5)), jonka toiminnasta vastaa Euroopan investointirahasto (EIR), b) pk-yrityksille tarkoitettu rahoitustukijärjestelmä, josta tuetaan EU:n jäsenvaltioiden rajat ylittävien yhteisyritysten perustamista (Joint European Venture — JEV) ja jonka toiminnasta vastaa Euroopan komissio sekä c) pk-yritysten takausjärjestelmä, jonka toiminnasta vastaa EIR.

3   Ohjelman tulokset

4   Huomautuksia

5   Päätelmät

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Toimintasuunnitelma: Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa, KOM(2004) 70 lopullinen, 11.2.2004.

(2)  Kilpailukykyä käsittelevä komission valmisteluasiakirja ”European Competitiveness Report 2003”, SEC(2003) 1299, 12.11.2003.

(3)  Neuvoston päätös (98/347/EY) innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä — Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite, EYVL L 155, 29.5.1998.

(4)  Neuvoston päätös (2000/819/ΕY) monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi (2001—2005).

(5)  Euroopan investointirahasto (EIR) loi ETF:n (European Technology Facility) voidakseen tarjota teknologia-alan pk-yrityksille riskirahoitusta jo olemassa olevien riskipääomarahastojen välityksellä.

(6)  Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle — KOM(2003) 758 lopullinen, 8.12.2003.

(7)  Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle — KOM(2003) 758 lopullinen, 8.12.2003.

(8)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman (RCAP) täytäntöönpanosta, KOM(2002) 563 lopullinen, 16.10.2002.

----

----

Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille maksualan uudesta oikeudellisesta kehyksestä sisämarkkinoilla”

(KOM(2003) 718 lopullinen)

(2004/C 302/03)

Komissio päätti 2. joulukuuta 2003 EY:n perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 9. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Guido Ravoet.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 140 ääntä puolesta ja ei yhtään vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1   Tiedonannon sisältö ja soveltamisala

2   Yleistä

3   Erityistä

3.1   Oikeus tarjota maksupalveluja yleisölle (liite 1)

Kyseisen asian sisällyttäminen maksualan uuteen oikeudelliseen kehykseen on ratkaisevan tärkeää rahoitusjärjestelmän turvallisuudelle. Koska maksujärjestelmä on koko talouselämän kulmakivi, maksupalveluja tulee säännellä kaikissa jäsenvaltioissa. Ennen vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamista tulisi vahvistaa maksupalvelujen tarjoamisen edellyttämän toimiluvan yhdenmukaistetut vähimmäisvaatimukset. Kyseinen periaate ei takaa riittävää turvaa kuluttajille eikä toiminnan yhdenmukaisuutta. Maksupalvelujen tarjonnalle voidaan taata turvallinen oikeudellinen kehys antamalla suoraan sovellettavissa oleva sitova säädös (asetus), jonka avulla toteutettaisiin toinen komission esittämistä vaihtoehdoista (maksupalveluja koskeva erityinen toimilupa). On tehtävä selväksi, että voidakseen vastaanottaa talletuksia maksupalvelujen tarjoajan on täytettävä pankkitoimilupaa koskevat vaatimukset (mm. vakavaraisuusvaatimukset). Yleisesti ottaen kaikkien kyseisellä alalla tulevaisuudessa laadittavien asetusten on määrä koskea myös unionin ulkopuolisia maksupalvelujen tarjoajia, jotka toimivat EU:n alueella.

3.2   Tiedonantovaatimukset (liite 2)

Luottolaitosten on noudatettava rajojen yli suoritettavista tilisiirroista annettua direktiiviä 97/5/ETY, rajatylittävistä euromääräisistä maksuista annettua asetusta (EY) N:o 2560/2001/EY ja sähköisistä maksuvälineistä annettua suositusta 97/489/EY. Jäsenvaltioilla voi olla omia säädöksiä, ja lisäksi EU:n lainsäädännössä on erityisesti kuluttajatiedotusta koskevia säädöksiä, kuten kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyynnistä annettu direktiivi 2002/65/EY ja direktiivi 2000/31/EY (”direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä”). Kyseisten säädösten mukaiset vaatimukset ovat laajuudeltaan ja sisällöltään riittäviä, ja niiden täytäntöönpanosta vastaavat pankit. Komitea antaa täyden tukensa komission aloitteelle vahvistaa nykyisiä oikeussäännöksiä siten, että tuloksena on yksi selkeä säädösteksti, joka kattaa kaikki tiedonantovaatimukset. Tiedonantovaatimusten tulee olla niin yleisluonteisia, että niitä voidaan soveltaa myös maksuvälineisiin, jotka eivät vielä ole käytössä.

3.3   Ulkomailla asuvien tilit (liite 3)

Tämä kysymys on huomattavasti maksualaa laajempi, ja sitä tulisikin käsitellä muussa yhteydessä.

3.4   Arvopäivät (liite 4)

3.5   Tilinumeroiden siirrettävyys (liite 5)

3.6   Asiakkaiden liikkuvuus (liite 6)

Yleisenä sääntönä on, että kilpailulle avoimet markkinat edistävät luonnostaan asiakkaiden liikkuvuutta. Pankkien tulee tehdä tilien siirtäminen mahdollisimman vaivattomaksi antamalla asiakkaille kaikki tarvittavat tiedot. Komitea kannattaa kaikin puolin itsesääntelyä, jonka tarkoituksena on lisätä asiakkaiden liikkuvuutta. Komitea kannattaa myös avointa tiedotusta tilinsulkemismaksuista. Maksujen tulee olla kohtuullisia ja tilien sulkemiseen ja siirtämiseen liittyvien todellisten hallinnollisten kustannusten mukaisia. Kuluista tulisi lisäksi tiedottaa asiakkaalle ennen pankkitilin avaamista.

3.7   Maksuvälineiden ja niiden osien turvallisuuden arviointi (liite 7)

Lainsäädäntöaloitteet saattaisivat johtaa vanhentuneiden teknisten ratkaisujen säilyttämiseen (turvallisuustekijät ovat luonteeltaan sellaisia, että ne kehittyvät jatkuvasti). Tästä syystä standardointi tulisi mieluummin toteuttaa alan toimijoiden johdolla itsesääntelyn puitteissa, kuten ensimmäisessä komission esittämässä vaihtoehdossa ehdotetaan. Komitea katsoo, että sekaannusten välttämiseksi alan toimijoiden johdolla toteutettavan turvallisuustekijöiden sertifioinnin tulisi olla myöhemmin määritettävien EU:n yhteisten periaatteiden mukaista.

3.8   Tiedot maksumääräyksen antajasta (FATF:n erityissuositus VII) (liite 8)

FATF (Financial Action Task Force on Money Laundering) on hallitustenvälinen elin, joka laatii kansainvälisiä normeja ja toimintatapoja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumiseksi. Terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyvä erityissuositus VII koskee tilisiirtoja. Se kuuluu seuraavasti: ”Valtioiden tulee edellyttää rahoituslaitoksilta, rahansiirtopalvelujen tarjoajat mukaan luettuina, että ne sisällyttävät tilisiirtoihin ja niitä koskeviin viesteihin täsmälliset ja tarkoituksenmukaiset tiedot lähettäjästä (nimi, osoite ja tilinumero). Tietojen tulisi seurata tilisiirtoa ja siihen liittyvää viestiä maksuketjun alusta loppuun. Valtioiden tulee varmistaa, että rahoituslaitokset, rahansiirtopalvelujen tarjoajat mukaan luettuina, seuraavat ja tarkkailevat erityisen huolellisesti sellaisia tilisiirtoja, joihin ei sisälly täydellisiä tietoja lähettäjästä (nimi, osoite ja tilinumero)” (10). Komitea ehdottaa, että erityissuositus VII pantaisiin täytäntöön asetuksen muodossa täysin yhtenäisesti koko sisämarkkina-alueella. Näin varmistettaisiin, että suositusta sovelletaan johdonmukaisesti ja yhtenäisesti. Tässä yhteydessä on ratkaisevan tärkeää noudattaa yksityisyyden suojaa koskevia vaatimuksia. Soveltamisalaan olisi suotavaa sisällyttää myös Euroopan talousalueeseen kuuluvat valtiot. Mainittakoon erityisesti, että maksajaa koskevissa tiedoissa tulisi ilmoittaa maksajan nimen sijasta tilinomistajan nimi, sillä kyseessä voivat olla eri tahot. Tällöin tilinomistajan tiedot olisivat jo kirjattuina ja helposti maksupalvelujen tarjoajan saatavilla.

3.9   Vaihtoehtoiset riitojenratkaisumenettelyt (ADR, Alternative Dispute Resolution) (liite 9)

Komitea toteaa aiheesta ”Vihreä kirja vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa” antamassaan lausunnossa (11) suhtautuneensa alusta lähtien myönteisesti komission perustamaan FIN-NET-riitojenratkaisuverkostoon. Se osoittaa rajatylittävien sovittelujärjestelmien voivan toimia tehokkaasti ja ilman turhia hallintomuodollisuuksia jo käytössä olevien mekanismien avulla. FIN-NET-verkoston toiminnan tehokkuus on sen ansiota, että se pohjautuu jo aiemmin käytössä olleisiin maakohtaisiin järjestelyihin, vaikka sitä sovelletaan rajatylittäviä maksuja koskevaan riitojenratkaisuun, joka oli aikoinaan kokonaan uusi aihealue. Maksualalla menettelyjen nopeus on kuluttajien kannalta erityisen tärkeää.

3.10   Maksumääräyksen peruuttaminen (liite 10)

3.11   Maksupalvelun tarjoajan rooli asiakkaan ja kauppiaan välisessä etäkauppaan liittyvässä riita-asiassa (liite 11)

Komitea katsoo, että ostotapahtuma ja maksumääräyksen täytäntöönpano on erotettava toisistaan, sillä maksutapahtuma on luonteeltaan täysin neutraali. Maksajan tai maksunsaajan pankit eivät voi millään tavoin vaikuttaa maksajan (asiakas) ja maksunsaajan (kauppias) väliseen maksun perustana olevaan kauppaan. Komitean mielestä liitteessä käsitelty kysymys on hyvin monitahoinen, ja sitä on käsiteltävä edelleen.

3.12   Toteuttamatta jättäminen tai puutteellinen toteuttaminen (liite 12)

3.13   Sopimuspuolten velvoitteet ja vastuut luvattomien maksutapahtumien suhteen (liite 13)

3.14   OUR, BEN JA SHARE -lähestymistapojen soveltaminen (12) (liite 14)

3.15   Tilisiirtojen toteutumisaika (liite 15)

3.16   Suoraveloitus (liite 16)

3.17   Ammattimaisia käteisrahan kuljetuksia haittaavien esteiden poistaminen (liite 17) (14)

3.18   Tietosuojakysymykset (liite 18)

Komission esittämä vaihtoehto, jonka mukaan maksualaa koskevaan säädökseen sisällytettäisiin nykyisen tietosuojadirektiivin 95/46/EY (15) 13 artiklan 1 kohdan d alakohtaa vastaava säännös, olisi lyhyellä aikavälillä paras tapa yhdenmukaistaa petoksentorjuntaan tähtäävää maksujärjestelmiä koskevaa tiedonvaihtoa palveluntarjoajien ja viranomaisten välillä sekä palveluntarjoajien kesken. Tämä voitaisiin toteuttaa siten, että tietosuojadirektiiviin säädettäisiin poikkeus (esim. tietokanta korttimaksuissa petollisesti toimivista kauppiaista).

3.19   Digitaaliset allekirjoitukset (liite 19)

Komitea suosittelee, että komissio antaisi ensin kertomuksen sähköisistä allekirjoituksista annetun direktiivin 1999/93/EY täytäntöönpanosta. Komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin uusista toimista. Komitea haluaa yleisellä tasolla korostaa, että sähköiset varmennukset ovat tuotteita, joihin sovelletaan teknisen neutraliteetin ja vapaan kilpailun periaatteita.

3.20   Verkkojen turvallisuus (liite 20)

Komitea suhtautuu myönteisesti toimiin ja aloitteisiin, joiden tarkoituksena rangaista tietoverkkorikoksista ankarammin sekä yhdenmukaistaa niiden rangaistavuutta EU:ssa yhteistyössä muiden maiden kanssa (esim. Yhdysvallat). Kannatettavia aloitteita ovat ennalta ehkäisevät sanktiot, joiden tavoitteena on rangaista tietojenkäsittelyjärjestelmien luvattomasta käytöstä petostarkoituksiin, tietojen tuhoamisesta ja muuttamisesta sekä järjestelmien toiminnan muuttamisesta. On myös välttämätöntä rangaista henkilöitä, jotka tuottavat sellaisia tietoja, ohjelmia ja käyttöjärjestelmiä, jotka on erityisesti suunniteltu ja mukautettu takaamaan luvaton pääsy automaattisiin tiedonkäsittelyjärjestelmiin petostarkoituksessa. Tämän vuoksi olisi tehtävä ero yhtäältä maksuverkoissa tehtävien petosten kriminalisoinnin, joiden osalta lakeja olisi yhdenmukaistettava EU:n tasolla, sekä toisaalta sellaisten ennaltaehkäisevien toimien välillä, joiden tarkoituksena on maksuverkkojen turvallisuuden takaaminen. Palveluntarjoajien tulisi voida säännellä viimeksi mainittuja toimia itse, jotta teknologinen kehitys voidaan kokonaisuudessaan ottaa huomioon.

3.21   Maksuverkon pettäminen (liite 21)

4   Päätelmä

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)EYVL L 344, 28.12.2001.

(2)EYVL L 43, 14.2.1997.

(3)  Asiakkailla tarkoitetaan kuluttajia ja muita tahoja, kuten vähittäiskauppiaita ja pk-yrityksiä, jotka käyttävät maksupalveluja.

(4)  Esim. EBA:n (Euro Banking Association) EURO1- ja STEP1-järjestelmät.

(5)  EBA suoritti ensimmäiset tilisiirrot 28.4.2003.

(6)  Prosenttiosuus, jonka Euroopan pankkiyhdistysten liitto (Fédération Bancaire Européenne) on koonnut eri lähteiden (Swift, EBA, korttijärjestelmät) perusteella (2003).

(7)  CESE 500/2004, esittelijä: Daniel Retureau.

(8)  IBAN (International Bank Account Number).

(9)  BIC (Bank Identifier Code).

(10)EUVL C 85, 8.4.2003.

(11)  OUR (maksumääräyksen antaja maksaa kaikki kulut), BEN (maksun saaja maksaa kaikki kulut) ja SHARE (kulut jaetaan maksumääräyksen antajan ja maksun saajan kesken) ovat tilisiirtojen veloitusvaihtoehtoja.

(12)  Pankkien välinen sopimus asetuksen (EY) N:o 2560/2001 mukaisista perustilisiirroista.

(13)  Käännösten tarkkuuteen tulee kiinnittää erityistä huomiota. Esim. italiaksi otsikon tulisi kuulua ”Rimozione delle barriere al trasporto di fondi”, jotta se vastaisi paremmin lähtötekstin sisältöä.

(14)EYVL L 281, 23.11.1995.

(15)EYVL L 13, 19.1.2000.

----

----

Lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi luottovakuutuksen, luottotakuiden ja rahoitusluottojen alan neuvotteluja ja tietojenvaihtoa koskevista menettelyistä” (kodifioitu toisinto)

(KOM(2004) 159 lopullinen — 2004/0056 CNS)

(2004/C 302/04)

Neuvosto päätti 13. toukokuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 9. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Jörg Frank von Fürstenwerth.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta—1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 133 ääntä puolesta ja 1 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1   Ehdotuksen sisältö

2   Arvio ehdotuksesta

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Esimerkiksi portugalinkieliseen toisintoon olisi tehtävä seuraavat muutokset:

----

----

Lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kansainvälisen turvallisuusjohtamissäännöstön täytäntöönpanosta yhteisössä”

(KOM(2003) 767 lopullinen — 2003/0291 COD)

(2004/C 302/05)

Neuvosto päätti 13. tammikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -jaosto antoi lausuntonsa 10. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Anna Bredima-Savopoulou.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta—1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 155 puolesta, 2 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

2   Komission ehdotus

3   Yleistä

4   Erityistä

4.1   3 artikla — Soveltaminen

4.2   4 artikla — Turvallisuusjohtamisvaatimukset

4.3   5 artikla — Todistuskirjojen antaminen

4.4   7 artikla — Suojamenettely

4.5   9 artikla — Raportointi

4.6   13 artikla — Voimaantulo

5   Päätelmät

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 3051/95, annettu 8. joulukuuta 1995, ro-ro-matkustaja-alusten turvallisuusjohtamisesta, EYVL L 320, 30.12.1995, s. 14.

(2)EYVL C 236, 11.9.1995, s. 42.

(3)EYVL L 19, 24.1.1998, s. 35.

(4)EYVL L 302, 6.12.2002, s. 3.

----

----

Lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi satamien turvatoimien parantamisesta”

(KOM(2004) 76 lopullinen — 2004/0031 COD)

(2004/C 302/06)

Neuvosto päätti 24. helmikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Anna Bredima Savopoulou.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 154 ääntä puolesta ja 4 pidättyi äänestämästä.

1   Johdanto

2   Komission ehdotus

3   Yleistä

4   Erityistä

5   Päätelmät

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  KOM(2003) 229 lopullinen — 2003/0089 COD.

(2)  KOM(2003) 229 lopullinen — 2003/0089 COD.

(3)EUVL C 32, 5.2.2004, s. 21.

(4)EUVL C 61, 14.3.2003, s. 174.

(5)EUVL C 32, 5.2.2004, s. 21.

(6)EUVL C 61, 14.3.2003, EUVL C 32, 5.2.2004, s. 21.

(7)EUVL L 129, 29.4.2004, s. 6.

(8)EUVL C 32, 5.2.2004, s. 21.

(9)EUVL C 32, 5.2.2004, s. 21, ja KOM(2003) 376 lopullinen.

(10)EUVL L 129, 29.4.2004, s. 6.

(11)  Rotterdamin satamassa käytettävät konttien läpivalaisulaitteet maksavat 14 milj. euroa, EUVL C 32, 5.2.2004.

(12)EUVL L 129, 29.4.2004, s. 6.

----

----

Lausunto aiheesta ”Fuusioenergia”

(2004/C 302/07)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 29. tammikuuta 2004 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta ”Fuusioenergia”.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Gerd Wolf.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta—1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 141 ääntä puolesta ja 9 pidättyi äänestämästä.

Käsillä oleva lausunto täydentää komitean aikaisempia energia- ja tutkimuspoliittisia lausuntoja. Siinä käsitellään fuusioenergian hyödyntämiseen tarkoitettujen reaktoreiden kehittämistä ja niiden odotettavissa olevia myönteisiä turvallisuus- ja ympäristönäkökohtia. Asian taustalla on maailmanlaajuinen energiakysymys. Lausunnossa esitellään ja arvioidaan lyhyesti tarvittavat T&K-toimet. Lisäksi käsitellään myös Euroopan kantaa meneillään olevissa kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin (ITER) sijoituspaikkaa koskevissa neuvotteluissa.

Sisällysluettelo:

1   Energiakysymys

2   Ydinenergia — ydinfissio ja ydinfuusio

3   Tähänastinen kehitys

4   Tie fuusiovoimalan rakentamiseen

5   ITERin sijoituspaikkakysymys

6   Tiivistelmä ja komitean suositukset

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Energiaa ei kuluteta, vaan sitä ainoastaan muunnetaan ja samalla hyödynnetään. Tämä tapahtuu soveltuvien muuntoprosessien avulla, kuten hiilen polttamisella, tuulivoiman muuntamisella sähköksi tai ydinfissiolla (energian säilyvyys; E=mc2). Kuitenkin puhutaan myös energiahuollosta, energiantuotannosta ja energiankulutuksesta.

(2)  ”Uusiutuvien energiamuotojen edistäminen: toimintakeinot ja rahoitusvälineet”, ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi hyötylämmön tarpeeseen perustuvan sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämisestä sisämarkkinoilla”, ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi (Euratom), jossa määritellään perusvelvollisuudet ja yleiset periaatteet ydinlaitosten turvallisuuden suhteen” ja ”Ehdotus käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen käsittelyä koskevaksi neuvoston direktiiviksi (Euratom)”, ”Ydinvoiman merkitys sähköntuotannossa”.

(3)  Vihreä kirja ”Energiahuoltostrategia Euroopalle”.

(4)  ”Energiahuollon turvallisuuden ja kestävyyden tutkimustarpeet”.

(5)  ”Energiahuollon turvallisuuden ja kestävyyden tutkimustarpeet”, kohta 2.1.3 ja seuraavat kohdat.

(6)  Yleisestä ongelmasta varoittavia merkkejä ovat tähänastiset öljykriisit (esimerkiksi vuosina 1973 ja 1979) sekä nykyinen talouden ja ympäristön välisiä jännitteitä kuvaava kiista päästötodistusten myöntämisestä.

(7)  Lainaus lausunnosta: ”Komitea suosittelee, että komissio laatii yhdennetyn eurooppalaisen energiatutkimuksen strategian, josta voidaan tuonnempana johtaa kattava yhteisön energiatutkimusohjelma”.

(8)  Näin ollen on pelättävissä, että uhkaava polttoainepula alkaa entistä aikaisemmin.

(9)  ”Ydinvoiman merkitys sähköntuotannossa”.

(10)  Saman alkuaineen lajeja, joilla on eri massa (eli joiden atomiytimissä on eri määrä neutroneja).

(11)  ”Ydinvoiman merkitys sähköntuotannossa”.

(12)  Ainoastaan fuusioprosessi on olosuhteiden mukaan keskeytettävä lyhyesti noin tunnin välein.

(13)  Heliumilla on erittäin vakaa ydin, ja se on kemiallisesti inertti (josta nimitys jalokaasu).

(14)  Yleensä 1000 km sekunnissa.

(15)  Radiotoksisuudella mitataan ihmisen elimistöön joutuneen alfa-aktiivisen nuklidin säteilymyrkyllisyyttä.

(16)  Kyseisissä lämpötiloissa kaasu on täysin ionisoitunut (eli negatiivisesti varautuneet elektronit eivät ole enää sidottuina atomin elektronikuoreen, vaan liikkuvat vapaasti kuin positiivisesti varautuneet ytimet) ja näin ollen sähkönjohtokykyinen aine, jota voidaan mm. pitää koossa magneettikentän avulla. Tätä olomuotoa kutsutaan plasmaksi.

(17)  Termonukleaarinen polttoprosessi selitetään kohdassa 3.9.

(18)  ”Uskallan ennustaa, että seuraavien kahden vuosikymmenen aikana löydetään menetelmä, jolla fuusioenergiaa voidaan vapauttaa kontrolloidulla tavalla.”

(19)  Rev. Mod. Phys. 28, 338 (1956).

(20)  ”Ratkaisua vaativat tekniset ongelmat vaikuttavat kuitenkin huomattavilta. Kun nämä ongelmat tulevat fyysikoiden tietoon, osa heistä ei epäröine niiden julistamista mahdottomiksi ratkaista.”

(21)  Toroidaalinen = renkaanmuotoinen.

(22)  Yhden tokamak-periaatteen muunnelman mukainen.

(23)  JET-koereaktorilla Bhabhan ennakoima menetelmä voitiin toteuttaa ja hänen ennusteensa näyttää toteen.

(24)  Alunperin lyhenne sanoista International Thermonuclear Experimental Reactor, nykyisin ITER käsitetään nimeksi.

(25)  Plasman ja seinämän vuorovaikutus.

(26)  Tämä tarkoittaa, että fuusioplasmassa tuotetaan kymmenen kertaa niin paljon (fuusio)tehoa kuin siihen syötetään erityisillä aggregaateilla, kuten tehokkailla neutraalisuihkuinjektoreilla tai radiotaajuuslähettimillä.

(27)  KOM(2003) 215 lopullinen: ITERin rakennuskustannuksiksi arvioidaan 4 570 miljoonaa euroa (rahan arvo vuonna 2000).

(28)  Ks. esim. ”Fusion Energy — Moving Forward — Spin-off benefits from fusion R&D”, EUR-OP, ISBN 92-894-4721-4 sekä esite ”Making a Difference”, Culham Science Centre, Abingdon, Oxfordshire OX14 3DB, U.K.

(29)  Hankkeen mutkikkaan ja vaiheikkaan poliittisen historian kuvaus ei sovi lausunnon puitteisiin.

(30)  Tässä on erityisesti mainittava stellaraattori.

(31)  Vertailun vuoksi mainittakoon, että ruskohiilivoimala tarvitsee vastaavassa tapauksessa noin 1 000 tonnia ruskohiiltä.

(32)  Yksi gigawatti on 1 000 megawattia.

(33)  Litiumia voidaan tuottaa tietyistä mineraaleista, suolajärvien vedestä, geotermisistä lähteistä ja mineraalivesilähteistä, öljykentiltä pumpatusta vedestä sekä merivedestä. Nykyisin tunnetuilla esiintymillä voidaan kattaa nykyisen maailmanlaajuisen energiatarpeen kymmenkertainen määrä tuhansiksi vuosiksi eteenpäin.

(34)  Vertailun vuoksi mainittakoon, että vastaavantehoinen ruskohiilivoimala tuottaa vastaavassa tapauksessa noin 1 000 tonnia hiilidioksidia.

(35)  Lukuunottamatta alkuvarustusta, joka voidaan saada esimerkiksi raskasvesireaktoreista (Kanada).

(36)  Ranskassa Marseillen koillispuolella lähellä Aix-en-Provencea.

(37)  Pohjois-Japanissa.

(38)  Vapautuva energiamäärä / aika.

(39)  ”...tehostetaan fuusioenergian tarjoaman vaihtoehdon tutkimusta”.

(40)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Tutkijat eurooppalaisella tutkimusalueella: yksi ammatti, monta uraa.

(41)  Kiina, Japani ja (Etelä-)Korea.

----

----

Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Galileo-tutkimusohjelman edistymisvaihe vuoden 2004 alussa”

(KOM(2004) 112 lopullinen)

(2004/C 302/08)

Euroopan komissio päätti 5. toukokuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Stéphane Buffetaut.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta—1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 161 ääntä puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

2   Tiedonannon rakenne ja sisältö

Tiedonannossa käsitellään kolmea aihetta:

2.1   Kehittämisvaihe

2.1.1   Yhteisyritys

ESA:n neuvostossa toukokuussa 2003 tehty sopimus ratkaisi lukkiutuneen tilanteen, ja Galileo-yhteisyritys on ollut toiminnassa viime kesästä lähtien. Sille on nimitetty pääjohtaja, sen hallintokaavio on hyväksytty ja talousarvio vahvistettu vuosille 2003 ja 2004. EGNOS-järjestelmä (European Geostationary Navigation Overlay Service) tulisi saattaa sen valvontaan. Ongelmana on edelleen sen verotuksellinen ja sosiaalinen asema, joista keskustellaan Belgian hallituksen kanssa. Kyseessä olevat summat ovat varsin merkittäviä (5 miljoonaa euroa vuodessa). Yhteisyrityksen 32 työntekijän käyttöön tulee saada samantapainen järjestelmä kuin on käytössä ESA:ssa ja komissiossa. Belgian viranomaiset eivät vastusta tätä, mutta haluavat varmistaa yhteisyrityksen työntekijöiden sosiaaliturvan. Ongelma on siten ennemminkin hallinnollinen kuin periaatteellinen.

2.1.2   Tekniset selvitykset ja tutkimustyöt

Teknisiin selvityksiin ja tutkimustöihin kuuluvat

2.1.3   Kesäkuussa 2003 järjestetty Maailman radioviestintäkonferenssi

2.1.4   Uusien jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden integroituminen

Teollisuuden tasolla on valmisteltu aloitteita, jotta kyseiset maat voisivat osallistua täysimittaisesti Galileo-ohjelmaan komission toivomusten mukaisesti.

2.2   Kansainvälisen yhteistyön kehitys

2.3   Siirtyminen rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen ja käyttövaiheeseen

Tämä on ratkaiseva vaihe. Rakennus- ja käyttöönottovaihe alkaa vuonna 2006 ja käyttövaihe vuonna 2008.

2.3.1   Järjestelmän toimiluvan myöntäminen

2.3.2   Järjestelmän hallintorakenne

3   Yleistä

4   Päätelmä

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Valkoinen kirja — Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainenulottuvuus. Toimintasuunnitelma Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi” KOM(2003) 673 lopullinen — CESE 501/2004.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja — Euroopan avaruuspolitiikka” KOM(2003) 17 lopullinen — EUVL C 220, 16.9.2003.

----

----

Lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rautatieyritysten toimiluvista” (kodifioitu toisinto)

(KOM(2004) 232 lopullinen — 2004/0074 COD)

(2004/C 302/09)

Neuvosto päätti 27. huhtikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 71 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Eduardo Chagas.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 160 ääntä puolesta 10:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)EYVL L 143, 27.6.1995, s. 70. — ETSK:n lausunto: EYVL C 393, 31.12.1994, s. 56.

----

----

Lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EY) 1228/2003 muuttamisesta sen päivämäärän osalta, josta alkaen tiettyjä säännöksiä sovelletaan Sloveniaan”

(KOM(2004) 309 lopullinen — 2004/0109 COD)

(2004/C 302/10)

Neuvosto päätti 11. toukokuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Jan Simons.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 158 ääntä puolesta ja 2 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

2   Komission ehdotuksen pääsisältö

3   Yleistä

4   Tiivistelmä ja päätelmät

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa”, EYVL C 36, 8.2.2002, s. 10.

(2)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa”, EYVL C 36, 8.2.2002, s. 10.

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa”, kohta 6.6, EYVL C 36, 8.2.2002, s. 10.

----

----

Lausunto aiheesta ”Teollisuuden muutokset sekä taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus”

(2004/C 302/11)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 29. tammikuuta 2004 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta ”Teollisuuden muutokset sekä taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus”.

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” hyväksyi lausuntonsa 7. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli José Custódio Leirião ja apulaisesittelijä Nicanor Cué.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 155 puolesta 13:n pidättyessä äänestämästä.

Tiivistelmä

Lausunnon tavoitteena on selvittää, ovatko taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta varten luodut välineet asianmukaisia ja ovatko puitteet yritysten kannalta suotuisat, jotta teollisuuden muutokset voidaan toteuttaa säilyttämällä samalla yritysten kilpailukyky.

Se, että lausunnon päätelmät ja suositukset koostuvat 17 kohdasta, osoittaa, että tarkastelusta voi päätellä olevan tarpeen parantaa politiikkoja, välineitä, alueiden tukikelpoisuusehtoja, hyvien käytänteiden soveltamista sekä politiikkojen ja välineiden yhteisvaikutusta sekä ylipäätään EU:n rakennestrategioiden, Lissabonin strategian, rakenneuudistusten ja kestävän kehityksen täytäntöönpanon koordinointia.

Lausunnon runkona ovat seuraavat näkökohdat, jotka on esitetty jatkumona ja muodostavat asiakirjan jaottelun johtolangan:

Johdanto

Oma-aloitteisessa lausunnossaan aiheesta ”Teollisuuden muutokset: nykytilanne ja tulevaisuuden näkymät” (1) ETSK totesi, että ”neuvoa-antavan valiokunnan ’teollisuuden muutokset’ olisi tulevassa työskentelyssään syytä pyrkiä — — edistämään sellaisia puitteita ja olosuhteita, joissa teollisuuden muutokset vastaavat sekä yritysten kilpailukyvyn asettamia tarpeita että taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta”. Komitea pohjusti näin valiokunnan toimia ja sen laatimissa lausunnoissa käsiteltäviä aiheita. Päätös laatia oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Teollisuuden muutokset sekä taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus” liittyy juuri kyseiseen näkemykseen.

1   Määritelmät

2   Globalisaation vaikutukset ja välttämättömiksi käyvät teollisuuden muutokset

3   Aluepolitiikka globalisaation sääntelijänä: klusterit

4   Teollisuuden muutosten ja rakenneuudistusten vaikutukset

Teollisuuden muutokset ja rakenneuudistukset vaikuttavat monin tavoin toimialoihin ja alueisiin.

4.1   Sosiaaliset näkökohdat

Kaikki talouselämän toimijat myöntävät, että yritysten selviytyminen ja kilpailukyvyn parantaminen edellyttävät rakenneuudistusta ja sen vakiinnuttamista.

Rakenneuudistus on sosiaalinen ongelma, kun alueella ei ole sopivia työllistymisvaihtoehtoja tai kun ihmisillä ei ole mahdollisuutta siirtyä toiselle paikkakunnalle.

Yritysten on noudatettava sosiaalisen vastuunsa periaatteita ja tarkasteltava tilannetta etukäteen yhdessä työntekijöiden edustajien sekä paikallis- ja aluehallinnon instituutioiden kanssa.

Teollisuuden kilpailukyky on saavutettava käymällä työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua.

4.2   Yritysten haasteet

Yritysten suuri haaste on vastata asianmukaisesti muutokseen ottamalla huomioon monimutkaiset kilpailuolosuhteet sekä kulloinenkin sosiaalinen ja institutionaalinen tilanne.

Suuryritysten toteuttamat teollisuuden muutokset vaikuttavat alihankkijoina toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Näitä vaikutuksia ei saa jättää huomioimatta. Tarvittaisiin verkkoyhteistyön mekanismi, jotta kyseiset alihankkijat voisivat sopeutua muutoksiin asianmukaisesti.

4.3   Laajentumisen vaikutukset ja erityisesti sen työllisyysvaikutukset

Kehityksen ja työllisyyden tueksi on laadittava erityisiä toimintalinjoja, jotta teollisuuden muutoksen ja rakenneuudistuksen hallinnointia pidettäisiin unionin uusissa jäsenmaissa oivallisena tilaisuutena luoda talouskasvua, parantaa elämänlaatua ja suojella ympäristöä.

Suorat ulkomaiset investoinnit ovat pääasiassa peräisin EU:sta (yli 60 % vuonna 1998), ja ne suuntautuvat suurimmaksi osaksi Tšekkiin, Unkariin ja Puolaan. Näillä kolmella maalla oli vuoden 2001 lopussa hallussaan noin kolme neljännestä unionin uusiin jäsenvaltioihin tehdyistä investoinneista. Esimerkkeinä terästeollisuuden investointien onnistumisesta tai epäonnistumisesta mainittakoon Košice (Slovakia), jossa suoran ulkomaisen investoinnin ansiosta paikallisia tuotantorakenteita on pystytty nykyaikaistamaan ilman työvoiman pakkosupistuksia seuraavin toimenpitein: paikallisten yritysten tekemät sopimukset, työvoiman liikkuvuus, kannustimet, innovointi ja kilpailu. Monikansallisten yhtiöiden soveltamien strategioiden työllisyysvaikutukset vaihtelevat investointityypistä riippuen.

TYÖLLISYYSVAIKUTUKSET: KOLME ENNUSTETTA

4.4   Vaikutukset alueelliseen ulottuvuuteen

4.5   Vaikutukset henkilöresursseihin

Kaikkien toimijoiden on sitouduttava takaamaan, että heikosti ammattitaitoiset henkilöt pääsevät ammatilliseen koulutukseen. Se on eräs taloudellisen kannattavuuden ehdoista.

Yritysten on hallittava ammattitaitoa sopimalla ja neuvottelemalla yhteisesti palkansaajien kanssa heidän tarpeistaan hankkia lisätaitoja ja pätevyyttä.

4.6   Vaikutukset eurooppalaiseen sosiaalimalliin

Lujan taloudellisen, sosiaalisen, ympäristöllisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttaminen on eurooppalaisen sosiaalimallin kestävyyden keskeinen tukirakenne.

Teollisuuden rakenneuudistus onnistuu eurooppalaisen sosiaalimallin puitteissa, jos uudistuksesta on hyötyä kaikille toimijoille.

4.7   Teollisuus- ja palvelusektoreiden yhteisvaikutukseen liittyviä näkökohtia

5   Yritysten sosiaalisen vastuun suhde taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen

6   Sosiaaliseen ja alueelliseen vastuuseen liittyvät hyvät rakenneuudistuskäytänteet

7   Teollisuuden muutokset sekä taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus kestävän kehityksen välineinä

8   Kolmannessa taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevässä kertomuksessa tehdyt uudistusehdotukset

Lähentyminen

Tavoitteena on tukea kasvua ja työllisyyttä muita heikommin kehittyneissä jäsenvaltioissa ja alueilla.

Alueiden kilpailukyky ja työllisyys — muutoksen ennakoiminen ja tukeminen

Käsillä olevassa lausunnossa suhtaudutaan myönteisesti tähän painopistealaan, sillä siinä teollisuuden muutokset yhdistetään koheesiopolitiikkaan jäsenvaltioiden ja alueiden hallinnoimin ohjelmin, joiden erityisenä tavoitteena on talouskehityksen vaikutusten torjuminen, ennakoiminen ja niihin mukautuminen. Lisäksi painopistealaan liittyvät läheisesti unionin työllisyysstrategian mukaiset tärkeimmät poliittiset tavoitteet, ja toiminnalla edistetään työn laatua ja tuottavuutta sekä sosiaalista osallisuutta.

Euroopan laajuinen alueellinen yhteistyö

Tavoitteena on kehittää Euroopan unionin aluetta sopusointuisesti ja tasapainoisesti toimenpiteillä, joilla edistetään alueiden ja valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä.

9   Huomioita kolmannessa koheesiokertomuksessa tehdyistä teollisuuden muutosta ja rakenneuudistusta koskevista ehdotuksista

10   Päätelmät ja suositukset

Tässä oma-aloitteisessa lausunnossa ETSK suosittaa seuraavaa:

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)EUVL C 10, 14.1.2004, s. 105—113.

(2)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Teollisuuden ja erityisesti terästeollisuuden muutoksiin liittyvät kauppapoliittiset näkökohdat”, CESE 668/2004.

(3)  Ibid.

(4)  ETSK antaa syyskuussa 2004 oma-aloitteisen lausunnon aiheesta ”Yritysten siirtymisen laajuus ja vaikutukset” (CCMI/014).

(5)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Suurkaupunkialueiden yhteiskunnallis-taloudelliset vaikutukset Euroopan tulevaisuuteen”, CESE 968/2004.

(6)EUVL C 10, 14.1.2004, s. 105—113.

(7)  Komission tiedonanto — Rakennemuutosten myötäily: laajentuneen Euroopan teollisuuspolitiikka, KOM(2004) 274 lopullinen.

----

----

Lausunto aiheesta ”Siirtotyöläisiä koskeva kansainvälinen yleissopimus”

(2004/C 302/12)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 29. tammikuuta 2004 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta ”Siirtotyöläisiä koskeva kansainvälinen yleissopimus”.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 14. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Luis Miguel Pariza Castaños.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta—1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 162 ääntä puolesta ja 3 vastaan 11:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

2   Maahanmuuttajien oikeudet

3   Länsimaat eivät ole ratifioineet yleissopimusta

4   Euroopan unionin siirtolaispolitiikka

5   Euroopan unionin arvot maailmassa

6   ETSK:n ehdotukset

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Azerbaidžan, Belize, Bolivia, Bosnia ja Hertsegovina, Burkina Faso, Kap Verde, Kolumbia, Ecuador, Egypti, El Salvador, Ghana, Guatemala, Guinea, Kirgisistan, Mali, Meksiko, Marokko, Filippiinit, Senegal, Seychellit, Sri Lanka, Tadžikistan, Itä-Timor, Uganda, Uruguay.

(2)  Vuonna 1949 hyväksytty yleissopimus nro 97 ja vuonna 1975 hyväksytty yleissopimus nro 143.

(3)  Kansainvälisen siirtolaisjärjestön mukaan 175 miljoonaa henkilöä oleskelee tällä hetkellä muussa kuin synnyinmaassaan tai siinä valtiossa, jonka kansalaisia he ovat.

(4)  55 prosenttia kaikista siirtolaisista oleskelee Pohjois-Amerikassa ja Länsi-Euroopassa.

(5)  Sopimuksen allekirjoittajat ovat valtioita, jotka ovat ilmaisseet halukkuutensa liittyä sopimukseen tulevaisuudessa. Näitä ovat Chile, Bangladesh, Turkki, Komorit, Guinea-Bissau, Paraguay, São Tomé e Príncipe, Sierra Leone ja Togo.

(6)  Direktiivit 2000/43/EY ja 2000/78/EY.

(7)  Katso tiedonanto ”Migrants, minorities and employment: exclusion, discrimination in 15 Member States of the European Union” [”Maahanmuuttajat, vähemmistöt ja työllisyys: syrjäytyminen ja syrjintä Euroopan unionin 15 jäsenvaltiossa”], lokakuu 2003.

(8)  Jo vuonna 1994 komissio suositteli jäsenvaltioille yleissopimuksen ratifioimista valkoisessa kirjassaan Euroopan sosiaalipolitiikasta (COM(1994) 333 final).

(9)  Katso ETSK:n lausunnot perheen yhdistämisestä, EYVL C 204, 18.7.2000, ja EYVL C 241, 7.10.2002, yhteisön maahanmuuttopolitiikkaa koskevasta komission tiedonannosta, EYVL C 260, 17.9.2001, pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta, EYVL C 36, 8.2.2002, maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten, EYVL C 80, 3.4.2002, laitonta maahanmuuttoa koskevasta yhteisestä politiikasta, EYVL C 149, 21.6.2002, maahantulon ja oleskelun edellytyksistä opiskelua, ammattikoulutusta tai vapaaehtoistyötä varten, EUVL C 133, 6.6.2003 ja Euroopan unionin kansalaisuuden saamisesta EUVL C 208, 3.9.2003.

(10)  Katso EYVL C 332, 27.11.2001.

(11)  ETSK:n lausunto, EYVL C 80, 3.4.2002 (esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños).

(12)  Komission tiedonanto KOM(2003) 336 lopullinen ja ETSK:n lausunto, EUVL C 80, 30.3.2004 (esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños).

(13)  KOM(526) 2003 lopullinen: Euroopan unioni ja Yhdistyneet Kansakunnat: Monenvälisyys. ”Globalisaatiosta selviytyminen — heikoimpien ainoa mahdollisuus”.

(14)  ”Globalisaatiosta selviytyminen — heikoimpien ainoa mahdollisuus”

----

----

Lausunto aiheesta ”YMP:n toinen pilari: maaseudun kehittämispolitiikan mukauttamisen tulevaisuudennäkymät” (Salzburgin konferenssin seuranta)

(2004/C 302/13)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 29. tammikuuta 2004 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta ”YMP:n toinen pilari: maaseudun kehittämispolitiikan mukauttamisen tulevaisuudennäkymät (Salzburgin konferenssin seuranta)”.

Asian valmistelusta vastasi ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto.

Euroopan komission maatalouden pääosaston pääjohtaja José Manuel Silva Rodríguez ilmoitti 3. toukokuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, että komissio haluaisi kuulla Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kannan asiaan mahdollisimman pian. Asian kiireellisestä luonteesta johtuen Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Gilbert Brosin ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 127 ääntä puolesta ja 9 pidättyi äänestämästä.

1   Johdanto

A   ALUEKEHITYSPOLITIIKAN JA MAASEUDUN KEHITTÄMISPOLITIIKAN VÄLINEN TÄYDENTÄVYYS

2   Aluepolitiikka: taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden periaatteesta alueellisen solidaarisuuden periaatteeseen

3   Maaseudun kehittämispolitiikka: ”vihreästä Euroopasta” Luxemburgin kompromissiin

4   Maatalouden monitoimisuuden asema maaseudun kehittämispolitiikassa

5   Maaseudun kehittämispolitiikan erityispiirteet ja rajoitukset

B   TOIMENPITEITÄ KOSKEVIEN PARANNUSEHDOTUSTEN SYVENTÄMINEN

6   Toimenpiteet, joista päätettiin Luxemburgissa 26. kesäkuuta 2003 tehdyn kompromissin yhteydessä

7   Uusia kehitysmahdollisuuksia Salzburgissa esitetyille kolmelle toimintalinjalle

C   MAASEUDUN KEHITTÄMISPOLITIIKAN HALLINNOINNIN PARANTAMINEN

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Konferenssi Euroopan maaseudun kehittämisestä, Cork (Irlanti), 7.—9. marraskuuta 1996,

http://www.europa.eu.int/comm/agriculture/rur/cork_en.htm.

(2)  KOM(2004) 101.

(3)  COM(2004) 107.

(4)  Göteborgissa 15.—16. kesäkuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto,

http://europa.eu.int/comm/gothenburg_council/sustainable_en.htm.

(5)  Göteborgin Eurooppa-neuvoston päätelmät, 15.—16. kesäkuuta 2001, asiakirja 200/1/01, kohta 31.

(6)  Neuvoston 2516. istunto — Maatalous ja kalastus — Luxemburg 11.—12., 17.—19. ja 25.—26. kesäkuuta 2003, 10272/03 (Presse 164), s. 7, kohta 3.

(7)  Potsdam toukokuu 1999,

http:// europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/som_en.htm.

(8)  3 artikla: Unionin tavoitteet, 3 kohta ”Unioni edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuuta.”

http://europa.eu.int/futurum/constitution/part1/title1/index_en.htm#Article3.

(9)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21. kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöistä, EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1—42.

(10)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta, EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80—102.

(11)  Fact Sheet ”Rural development in the European Union”, s. 9, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2003.

(12)  ”Eurooppalaista maatalousmallia lujittava politiikka”, CES 953/99, EYVL C 368, 20.12.1999, s. 76—86

”YMP:n tulevaisuus”, CES 362/2002, EYVL C 125, 27.5.2002, s. 87—99.

(13)  Lausuntoluonnos aiheesta ”Maatalous kaupunkien lähialueilla”, CESE 1324/2003 (käsiteltävänä syyskuun 2004 täysistunnossa).

(14)  Alustava lausuntoluonnos aiheesta ”Miten varmistaa luonnonhaitoista ja pysyvistä rakenteellisista haitoista kärsivien alueiden integroinnin parantaminen”, R/CESE 631/2004 (käsiteltävänä syyskuun 2004 täysistunnossa).

----

----

Lausunto aiheesta ”Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus — Uudenlainen kumppanuuteen perustuva koheesiopolitiikka: lähentyminen, kilpailukyky ja yhteistyö”

(KOM(2004) 107 lopullinen)

(2004/C 302/14)

Euroopan komissio päätti 8. joulukuuta 2003 pyytää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus — Uudenlainen kumppanuuteen perustuva koheesiopolitiikka: lähentyminen, kilpailukyky ja yhteistyö”.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Paulo Barros Vale.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 118 puolesta, ei yhtään vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

2   Osa I — Koheesio, kilpailukyky, työllisyys ja kasvu — tilannekatsaus ja odotettavissa olevat suuntaukset

2.5   Yleisiä näkökohtia

2.6   Koheesiomaat

2.7   Ehdokasmaat

2.8   Laajentuminen

3   Osa II — Jäsenvaltioiden harjoittamien politiikkojen vaikutus koheesioon

4   Osa III Yhteisön politiikkojen vaikutus: kilpailukyky, työllisyys ja koheesio

5   Osa IV Rakennepolitiikkojen lisäarvo ja vaikutus

6   Euroopan talous- ja sosiaalikomitean huomioita

7   Koheesiopolitiikan painopistealat

8   Hallinnointijärjestelmä

9   Kumppanuus rakennerahastotoimien toteutuksessa

10   ETSK:n panos käynnissä olevaan keskusteluun ja uuden koheesiokumppanuuden rakentamiseen — Lähentyminen, kilpailukyky ja yhteenkuuluvuus

10.1   Koheesiopolitiikan painopistealat

10.2   Yhteisön alakohtaisten politiikkojen täydentävyys

10.3   Talousarvio

11   Muita suosituksia

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  ETSK:n lausunnon ”Kumppanuus rakennerahastotoimien toteutuksessa” kohta 9, EUVL C 10, 14.1.2004, s. 21.

----

----

Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle — Yksityishenkilöiden osinkoverotus sisämarkkinoilla”

(KOM(2003) 810 lopullinen)

(2004/C 302/15)

Euroopan komissio päätti 19. joulukuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Daniel Retureau.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 151 ääntä puolesta ja 1 vastaan 12:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

2   Osinkoverotus sisämarkkinoilla

3   Asiassa Verkooijen annettu tuomio sekä muita keskeisiä tuomioita

4   Komitean yleisiä huomioita

5   Erityishuomioita

6   Päätelmät

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  ”Kohti sisämarkkinoita, joilla ei ole veroesteitä” KOM(2001) 582 lopullinen.

(2)  Asia C-35/98 Verkooijen, Kok 2000, I-4071.

(3)  Rudingin raportti, maaliskuu 1992, s. 207—208.

(4)  Asia C-204/90, Bachmann, Kok. s. I-249, tuomio 28.1.1992.

(5)  Asia C-516/99, tuomio 30.5.2002.

----

LIITE

talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Keskustelussa hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljäsosan annetuista äänistä.

Kohta 4.6

Poistetaan viimeinen virke.

Äänestystulos

Kohta 4.8

Poistetaan kohta.

Äänestystulos

----

----

Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle sekä yhteisön tason työmarkkinaosapuolille tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun direktiivin 93/104/EY uudelleentarkastelusta”

(KOM(2003) 843 lopullinen)

(2004/C 302/16)

Komissio päätti 5. tammikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 14. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Erik Hahr.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta—1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (kesäkuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 154 puolesta, 71 vastaan 13:n pidättyessä äänestämästä.

1   Komission asiakirjan pääsisältö

2   Yleistä

3   Erityistä

3.1   Vertailujaksot

3.2   Työajan määritelmä

3.3   Direktiivin 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisen poikkeuksen soveltaminen (opt-out)

3.4   Toimet entistä paremman tasapainon saavuttamiseksi työ- ja perhe-elämän välillä

Bryssel 30. kesäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Komission kertomus — Tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/104/EY täytäntöönpanon tilanne (”työaikadirektiivi”), KOM(2000) 787 lopullinen.

(2)  Työaikadirektiivin 17 artiklan 4 kohdassa säädetään vertailujakson kaksiportaisesta pidentämisestä:

(3)  KOM(2003) 843 lopullinen, s. 5.

(4)  KOM(2003) 843 lopullinen, s. 6.

(5)  Tuomioistuimen tuomio asiassa C-303/98 (Simap), 3.10.2000.

(6)  Tuomioistuimen tuomio asiassa C-151/02 (Jaeger), 9.10.2003, ei vielä julkaistu.

(7)  KOM(2003) 843 lopullinen, s. 14.

(8)EYVL C 60, 8.3.1991, s. 26.

(9)  KOM(2003) 843 lopullinen, s. 13.

(10)  Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Kertomus naisten ja miesten tasa-arvosta, 2004, KOM(2004) 115 lopullinen, s. 16.

(11)  KOM(2003) 843 lopullinen, s. 12.

(12)  Ala-Mursula ym.: ”Effect of employee worktime control on health: a prospective cohort study” [Työntekijän työajan valvonnan vaikutukset terveyteen: tulevaisuuteen suuntaava kohorttitutkimus], Occupational and Environmental Medicine Journal, 61:254—261, No. 3, maaliskuu 2004.

(13)  Euroopan parlamentin päätöslauselma työajan järjestämisestä (direktiivin 93/104/EY tarkistaminen), kohdat 20—22, 11.2.2004, P5_TA-PROV(2004)0089.

(14)  A new organisation of time over working life [Koko työelämän kattava uudenlainen ajankäyttö], Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö, 2003.

----

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Asian käsittelyssä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat yli neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 3.1.7

Korvataan kyseinen kohta seuraavalla tekstillä:

”Toukokuun 19. päivänä antamassaan tiedonannossa komissio ehdottaa vertailujaksojen pidentämistä viittaamatta kuitenkaan mihinkään jo tehtyyn konkreettiseen ehdotukseen. Sen vuoksi ETSK ei halua ottaa kantaa asiaan tässä vaiheessa, vaan vasta sitten, kun komiteaa pyydetään antamaan lausunto asiaa koskevasta direktiiviehdotuksesta.”

Perustelu

ETSK ei ota kantaa myöskään kahteen muuhun kysymykseen (työajan määritelmä, kohta 3.2.5 ja opt-out-mahdollisuus, kohta 3.3.7), vaan odottaa, että asiassa tehdään nykyistä konkreettisempia ehdotuksia. Sen vuoksi on perusteltua soveltaa samaa lähestymistapaa myös vertailujaksoihin.

Äänestystulos

----

----

Lausunto aiheesta ”EU:n ja Turkin suhteet joulukuussa 2004 pidettävää Eurooppa-neuvoston kokousta ajatellen”

(2004/C 302/17)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 28. tammikuuta 2004 työjärjestyksensä 29 artiklan nojalla antaa lausunnon aiheesta ”EU:n ja Turkin suhteet joulukuussa 2004 pidettävää Eurooppa-neuvoston kokousta ajatellen”.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Thomas Etty.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta—1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (heinäkuun 1. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 166 ääntä puolesta ja 17 vastaan 28:n pidättyessä äänestämästä.

1   Taustaa

2   Johdanto

3   Yleistä

4   Erityishuomioita

4.1   Ihmisoikeudet

4.2   Demokratia

4.3   Asevoimien rooli Turkin yhteiskunnassa

5   Päätelmät ja suositukset

Bryssel 1. heinäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  ”Social Dialogue and Economic and Social Rights in Turkey”.

(2)  Esimerkkinä on armeijan upseerien eläkerahasto, joka omistaa pankin ja holdingyhtiön. Se on muun muassa turkkilaisena osakkaana suuressa autoteollisuuden yhteisyrityksessä. OYAK:n toimittamien tietojen mukaan se on perustettu taloudellisesti ja hallinnollisesti itsenäiseksi yritysyksiköksi, johon sovelletaan Turkin siviili- ja kauppaoikeutta muiden samankaltaisten elinten tavoin. Sen päätehtävä on tuottaa voittoa jäsenilleen Turkin valtion sosiaaliturvasuunnitelman etuuksien lisäksi. Se vastaa periaatteessa EU:ssa toimivia toisen pilarin eläkerahastoja.

Kaikki asevoimien sotilas- ja siviilihenkilöt ovat OYAK:n eläkerahaston jäseniä. He säilyvät OYAK:n pysyvinä jäseninä. Jäsenperustaa lukuun ottamatta OYAK:lla ei kuitenkaan ole yhteyttä valtioon eikä Turkin asevoimiin investointien, liiketoiminnan, määrärahasiirtojen, valtiontukien tai muuntyyppisen taloudellisen tuen osalta. OYAK on yrityseläkesäätiö, joka on samankaltainen kuin EU:ssa toimivat vastaavat eläkesäätiöt.

OYAK:n vuosikertomukset julkaistaan sen avoimuuspolitiikan mukaisesti yleisötiedotteena, ja kansainväliset tilintarkastus-toimistot tarkastavat sekä toimielimen että sitä avustavien elinten tilinpidon vuosittain. OYAK on selvittänyt lisäeläke-etuuksia.

(3)  Alueellisia eroja ja aluekehitystä Turkissa koskeva selvitys ”Regional disparities in Turkey”; esittelijät Giacomina Cassina ja Kaya Güvenç.

----

----

Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Sosiaalisen suojelun uudistaminen uusien ja parempien työpaikkojen luomiseksi — kokonaisvaltainen lähestymistapa työnteon kannattavuuden parantamiseksi”

(KOM(2003) 842 lopullinen)

(2004/C 302/18)

Komissio päätti 5. tammikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 14. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Donna St Hill.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 410. täysistunnossaan (heinäkuun 1. päivän 2004 kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 130 puolesta, 13 vastaan 24:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

2   Yleistä

3   Erityistä

4   Erityishuomioita komission asiakirjan osasta ”Poliittiset opetukset”

5   Päätelmät ja suositukset

Bryssel 1. heinäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Jobs, Jobs, Jobs — Creating more employment in Europe, työllisyystyöryhmä (puheenjohtaja: Wim Kok), marraskuu 2003. Ks. myös ETSK:n lausunto aiheesta ”Työllisyyspoliittiset toimenpiteet”, EUVL C 110, 30.4.2004.

(2)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Työllisyyspoliittiset toimenpiteet”, kohta 4.1, EUVL C 110, 30.4.2004.

----

----

Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Tekstiili- ja vaatetusalan tulevaisuus laajentuneessa Euroopan unionissa”

(KOM(2003) 649 lopullinen)

(2004/C 302/19)

Komissio päätti 28. lokakuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. toukokuuta 2004. Esittelijä oli Antonello Pezzini ja apulaisesittelijä Michel Nollet.

Euroopan talous ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta—1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (heinäkuun 1. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 81 ääntä puolesta ja 1 vastaan.

1   Johdanto

2   Komission ehdotus

3   Tekstiilialan edustajien näkökohdat

ETSK järjesti toimitiloissaan Brysselissä 21. tammikuuta 2004 tekstiilialan edustajien kuulemistilaisuuden. Tässä luvussa esiteltävät kannat vastaavat kuulemistilaisuuden aikana vastaanotettuja kirjallisia kannanottoja ja esitettyjä mielipiteitä (3).

4   ETSK:n huomautukset

5   Erityishuomioita

6   Päätelmät

Bryssel 1. heinäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Ns. teknisiä tekstiilejä käytetään paljon seuraavien alojen sovelluksissa: vaatetusala, maataloustekniikka, rakennusala, maarakennus, kotitaloustekniikka, teollisuustekniikka, lääketieteessä käytetty tekniikka, kuljetustekniikka, ympäristötekniikka, pakkaustekniikka, suojajärjestelmät ja urheilussa käytetty tekniikka (ks. liite 2).

(2)  Vähiten kehittyneistä maista 40 on AKT-maita (Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maita) ja yhdeksän muita kuin AKT-maita eli Afganistan, Bangladesh, Bhutan, Kambodža Laos, Myanmar, Malediivit, Nepal ja Jemen.

(3)  Kuulemistilaisuudessa oli läsnä Euroopan parlamentin jäsen ja Euroopan tekstiili-, vaate- ja nahkafoorumin puheenjohtaja Concepciò Ferrer I Casals. Komission edustajina toimivat yksikönpäällikkö Luís Filipe Girão yritystoiminnan pääosastosta ja Ghazi Ben Ahmed kauppapolitiikan pääosastosta. Tilaisuuteen osallistui noin 60 henkilöä Italiasta, Saksasta, Ranskasta, Turkista, Liettuasta ja Belgiasta.

(4)  Lausunto CESE 313/2004 (REX/141).

(5)  15. lokakuuta 2002 järjestetty tilaisuus ”The EU apparel business goes high-tech” Borschette-rakennuksessa Brysselissä; 20. maaliskuuta 2003 järjestetty tilaisuus tekstiili- ja vaatetusalan tulevaisuudesta Euroopan unionin laajentuessa; 5.—6. toukokuuta 2003 järjestetty tilaisuus tekstiili- ja vaatetusalan tulevaisuudesta vuoden 2005 jälkeen Charlemagne-rakennuksessa Brysselissä.

(6)  Kahdenväliset elimet koostuvat pienten yritysten työnantajista ja työntekijöistä, jotka toimivat keskinäisen vuorovaikutuksen periaatteen pohjalta rahoittaakseen pk-yritysten omistajille ja työntekijöille tarkoitettuja tuki-, ajantasaistamis- ja innovaatiotoimia.

(7)  Ks. 21. tammikuuta 2004 pidetty kuulemistilaisuus ja päätelmien kohta 13.

(8)  KOM(2003) 452, 24.7.2003.

(9)  Ks. KOM(2003) 787 lopullinen, 18.12.2003.

(10)  KOM(2003) 533, 10.9.2003.

(11)  Eniten käytetään noin tuhatta kemikaalia tekstiilialalla kaikkiaan käytettävistä 5000 kemikaalista. Tähän on lisättävä tuntematon määrä useammista aineista koostuvia heterogeenisia yhdisteitä, joista jotkut ovat myrkyllisiä. Niitä käytetään värjäykseen ja muihin kankaan muutoksiin. EU:ssa myrkylliset aineet valitaan, hylätään tai käsitellään ennakolta ympäristö- ja terveydenhuoltolainsäädännön perusteella. Kustannuksista vastaavat eurooppalaiset yritykset.

(12)  Ks. komission tiedonanto ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen”, KOM(2004) 101 lopullinen, 10.2.2004, kohta C ”EU kansainvälisenä toimijana” (s. 24).

(13)  Ks. Eurostat: Maailman bkt. Noin 45 000 monikansallista yritystä muodostaa yli 55 prosenttia koko maailman bkt:sta, joka vuonna 2002 oli 34 000 miljardia euroa.

(14)  Ehdotus direktiiviksi, KOM(2003) 453, 1.8.2003.

(15)  Ks. muun muassa seuraavat asiakirjat: KOM(2001) 98, 1.3.2001; KOM(2001) 366, 18.7.2001; KOM(2003) 21, 21.1.2003; KOM(2002) 345, 1.7.2002; KOM(2001) 122, 7.3.2001; KOM(2002) 68, 6.2.2002; KOM(2003) 27, 21.1.2003.

(16)  Ks. yleistä tullietuusjärjestelmää koskevan komitean lausunnon (REX/141) kohdat 6.6.2, 6.6.2.1, 6.6.2.2 ja 6.6.2.3.

(17)  C29 — pakkotyö; C87 — ammatillinen järjestäytymisvapaus ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelu; C98 — järjestäytymisvapaus ja kollektiivinen neuvotteluoikeus; C100 — yhtäläinen palkka; C105 — pakkotyön poistaminen; C111 — työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuva syrjintä; C138 — vähimmäisikä; C182 — lapsityövoiman vakavimmat muodot.

(18)  Ks. yleistä tullietuusjärjestelmää koskevan komitean lausunnon kohta 6.6.2.3.

(19)  Venezuela, Algeria, Nigeria, Libya, Saudi-Arabia, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Qatar, Kuwait, Irak, Iran ja Indonesia.

(20)  Ks. (Yleinen tullietuusjärjestelmä), kohta 6.6.1.2.

(21)  Ibid.

(22)  Usein pienyrittäjät haluaisivat siirtyä perinteisistä kankaista valmistettujen vaatteiden tuotannosta uusista teknisistä kankaista tai älykankaista valmistettujen vaatteiden tuotantoon, mutta heillä ei ole riittävää tietämystä ja tuntemusta teknisistä ja kaupallisista prosesseista.

(23)  Tullin prosenttimäärä riippuu tuontituotteen tyypistä. Usein eri tuotteista tehdään ilmoitus matalammalla tariffilla kuin tuontituotteiden oikea tariffi.

(24)  Vihreä kirja ”Alkuperäsääntöjen tulevaisuus etuuskohtelukauppaa koskevissa järjestelyissä”, KOM(2003) 787, kohta 1.2.2.

(25)  Ks. edellä.

(26)  22. heinäkuuta 2003 annettu asetus (EY) N:o 1383/2003, joka tulee voimaan 1. heinäkuuta 2004.

(27)  IP 03/1589, 24.11.2003.

(28)  Ibid.

(29)  Ibid.

(30)  Työntekijöiden oikeuksien suojelua koskevat erityisjärjestelyt, ympäristönsuojelua koskevat erityisjärjestelyt, huumausaineiden tuotannon ja kaupan vastaisen toiminnan erityisjärjestelyt.

(31)  Asetuksen (EY) N:o 2501/2001 liite I.

(32)  Lähde: Euroopan komissio.

(33)  Yleisimmät esteet, jotka ovat muita kuin tulleja: ylimääräiset maksut, vähimmäistuontihinnat, tuontituotteista maksetusta hinnasta maksettavan tullin arviota koskeva menettely, kalliit ja syrjivät tuotemerkintöjä ja merkkejä koskevat eritelmät, tuontilupajärjestelyt, vaikeat ennakkomenettelyt.

(34)  17.1—17.6

(35)  Lähde: Eurostat, Euroopan unionin tehdasteollisuus vuosina 1992—2002.

(36)  Lähde: Liettuan tilastokeskus, 2003.

(37)  Lähde: Viron tilastokeskus, 2003.

(38)  Vihreä kirja ”Alkuperäsääntöjen tulevaisuus etuuskohtelukauppaa koskevissa järjestelyissä”, KOM(2003) 787, 18.12.2003.

(39)  Hiilikuitukankaat ja kevlar-kuitumateriaalit ovat perinteisiä metalleja kestävämpiä, kevyempiä ja helpommin muotoiltavia.

(40)  Vrt. EHTY:n komitean toiminta, joka jatkuu CCMI:ssä.

(41)  Lento- ja avaruusteollisuus, viestintäteollisuus ja terästeollisuus.

(42)  Lähde: Eurostat, bruttolisäarvon rakenne, 2002.

(43)  Lähde: Eurostat, bruttoarvonlisän rakenne, 2002.

(44)  KOM(2004) 101 lopullinen, 10.2.2004, ”EU kestävän kehityksen alan toimijana”, s. 25.

----

LIITE 1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Keskustelussa hylättiin seuraava muutosehdotus, joka sai äänestyksessä vähintään neljänneksen annetuista äänistä.

Kohta 6.1.1

Poistetaan.

Äänestystulos

----

----

Lausunto aiheesta ”Suurkaupunkialueiden yhteiskunnallis-taloudelliset vaikutukset Euroopan tulevaisuuteen”

(2004/C 302/20)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 15. heinäkuuta 2003 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta ”Suurkaupunkialueiden yhteiskunnallis-taloudelliset vaikutukset Euroopan tulevaisuuteen”.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. kesäkuuta 2004. Esittelijä oli Joost P. van Iersel.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. kesäkuuta—1. heinäkuuta 2004 pitämässään 410. täysistunnossa (heinäkuun 1. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 129 ääntä puolesta eikä yhtään vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä

1   Tiivistelmä

2   Johdanto

3   Suurkaupunkialueiden asema

4   Meneillään olevat kehityskulut

5   Erityisiä yhteiskunnallisia näkökohtia

6   Unionin alueita ja suurkaupunkialueita koskevat tiedot

7   Päätelmät ja suositukset

Bryssel 1. heinäkuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Toukokuun 14. päivänä 1998 antamassaan lausunnossa ”Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa” alueiden komitea loi toiminnallisen kaupunkialueen käsitteen kuvatakseen suurkaupunkia ja sen vaikutusaluetta. Sillä ymmärretään, että kaupungit muuttuvat tiheään asutuiksi taajamiksi ja sitten suurkaupungeiksi, jotka edelleen laajenevat muodostaen kaupunkialueita. Käsitteellä korostetaan lisäksi vallitsevia keskinäisriippuvuussuhteita kaupunkialueen muodostavien alueyksiköiden välillä: työmarkkinat, työ- ja asuinpaikan välinen heiluriliikenne, liikenneverkot, ostoskeskukset, uusien toimintojen sijainti, kiinteistömarkkinat, vapaa-ajanalueet, ympäristön suojeleminen jne.

(2)  Esimerkiksi 500 000 asukasta (Metrexin [The Network of European Metropolitan Regions and Areas] asettama kynnysraja). Ks. liitteen luettelo yli 500 000 asukkaan suurkaupungeista Euroopassa.

(3)  Esimerkiksi 10 prosentilla kaupungin ulkopuolella sijaitsevan kunnan työikäisistä asukkaista on työpaikka ydinkeskustassa (Gemacan [Group for European Metropolitan Areas Comparative Analysis] hyväksymä kynnysarvo).

(4)  Randstad muodostuu Amsterdamin, Haagin, Rotterdamin ja Utrechtin suurtaajamista. Reinin-Ruhrin alue käsittää Bonnin, Kölnin, Düsseldorfin, Duisburgin, Essenin ja Dortmundin suurkaupungit. Wienin-Bratislavan alue muodostuu Wienin ja Bratislavan suurtaajamista. Øresundin alueeseen kuuluvat Kööpenhaminan ja Malmön suurtaajamat, ja ranskalais-belgialainen Lillen alue käsittää joukon keskisuuria kaupunkeja sekä lukuisia pieniä kaupunkeja ja kuntia.

(5)  Esimerkiksi Lontoossa on hallinnollisella alueella 7 400 000 asukasta (NUTS 2) ja suurkaupunkialueella 13 230 000 asukasta. Ranskan pohjoisessa läänissä (Département du Nord) (NUTS 3) on 2 600 000 asukasta ja Lillen suurkaupunkialueen Ranskan puoleisessa osassa 970 000 asukasta.

(6)  Cities, regions and competitiveness, Office of the Deputy Prime Minister and other public partners, kesäkuu 2003.

(7)  Les villes européennes, analyse comparative, Celine Rozenblat, Patricia Cicille (DATAR 2003).

(8)  www.datar.gouv.fr — CIADT, 13. joulukuuta 2003.

(9)  Komission tiedonanto aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys”, KOM(2003) 336 lopullinen.

(10)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys”, EUVL C 80, 30.3.2004, s. 92.

(11)  http://data.bls/gov/servlet/SurveyOutputSerlet.

(12)  GEMACAn (Group for European Metropolitan Comparative Analysis) Interreg II -ohjelman puitteissa toteuttama tutkimus, nro 135 IAURIF:n julkaisusarjassa, www.iaurif.org/en/doc/studies/cahiers/cahier_135/index.htm.

(13)  Metrex — Euroopan alueiden verkosto — Keskeiset eurooppalaiselle Metropolitan-ohjelmalle ehdotetut tavoitteet:

----