# Eiropas Savienības C 302/2004

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 302 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 47. sējums2004. gada 7. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 302

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

47. sējums2004. gada 7. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Sagatavošanas dokumenti |
| | Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | 410. Plenārā sesija 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 30. jūnija sēde) |
| 2004/C 302/1 | Atzinums par Komisijas ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – LeaderSHIP 2015 – Nodrošināt Eiropas kuģu būvniecības un remonta industrijas nākotni – Konkurētspēja caur kompetenci — COM(2003) 717 galīgā red. | 1 |
| 2004/C 302/2 | Eiropas Parlamenta un Eiropas Padomes lēmuma atzinums, kas groza 2000/819/EC lēmumu par ilgtermiņa uzņēmumu un uzņēmējdarbības un īpaši mazo un vidējo uzņēmumu programmu (MVU) (2001.-2005.) — COM(2003) 758. galīgā red. – 2003/0292 (COD) | 8 |
| 2004/C 302/3 | Atzinums par jautājumu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz jauniem juridiskiem maksājumu ietvariem iekšējā tirgū — COM(2003) 718. galīgā red. | 12 |
| 2004/C 302/4 | Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes noteikumu projekts par konsultāciju un notifikācijas procedūru kredītu apdrošināšanas, galvojumu un finansu kredītu jomā — COM(2004) 159 galīgā red. - 2004/0056 (CNS) | 19 |
| 2004/C 302/5 | Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Starptautiskā drošības pārvaldes kodeksa (ISMC) ieviešanu Kopienā — COM(2003) 767 galīgā red. – 2003/0291 (COD) | 20 |
| 2004/C 302/6 | Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostu drošības uzlabošanu — COM(2004) 76 galīgā red. – 2004/0031 (COD) | 23 |
| 2004/C 302/7 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tēmu Kodolsintēzes enerģija | 27 |
| 2004/C 302/8 | Atzinums par Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei – pētījumu programmas GALILEO virzība uz priekšu 2004. gada sākumā — COM(2004) 112 galīgā red. | 35 |
| 2004/C 302/9 | Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Eiropas Padomes direktīvai par dzelzceļa uzņēmumu licencēšanu (modificētā versija) — COM(2004) 232 galīgā red. - 2004/0074 (COD) | 38 |
| 2004/C 302/0 | Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, kas groza Regulu (EC) Nr.1228/2003 par atsevišķu priekšrakstu pielietošanas termiņiem Slovēnijai — COM(2004) 309 galīgā red. – 2004/0109 (COD) | 39 |
| 2004/C 302/1 | Atzinums par Industriālajām izmaiņām, ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju | 41 |
| 2004/C 302/2 | Atzinums par Starptautisko konvenciju par migrējošo darba ņēmēju tiesību aizsardzību | 49 |
| 2004/C 302/3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tēmu Kopējās lauksaimniecības politikas 2. pīlārs: lauku telpas attīstības politikas izmaiņu perspektīvas (Zalcburgas Konferences turpinājums) | 53 |
| 2004/C 302/4 | Atzinums par Trešo ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju – Jaunas partnerattiecības kohēzijai: saplūšana, konkurētpēja un sadarbība — COM (2004) 107 galīgā red. | 60 |
| 2004/C 302/5 | Atzinums par Komisijas ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: Fizisko personu dividenžu aplikšana ar nodokli iekšējā tirgus ietvaros — COM(2003) 810 galīgā red. | 70 |
| 2004/C 302/6 | Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai un sociālajiem partneriem Kopienas līmenī attiecībā uz 93/104/EC direktīvas atkārtotu pārbaudi attiecībā uz darba laika organizācijas noteiktajiem aspektiem — COM(2003) 843 galīgā red. | 74 |
| 2004/C 302/7 | Atzinums par ES-Turcijas attiecības ar skatījumu uz 2004. gada decembra Eiropas Padomi (pašiniciatīvas atzinums) | 80 |
| 2004/C 302/8 | Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai- sociālās sistēmas modernizācija vairāk un labākām darba vietām: vispārēja pieeja, lai dotu ieguldījumu darbam, kas atmaksājas — COM(2003) 842 galīgā red. | 86 |
| 2004/C 302/9 | Atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares nākotne paplašinātajā Eiropas Savienībā — COM(2003) 649 galīgā red. | 90 |
| 2004/C 302/0 | Atzinums par Metropoles teritorijas: sociāli ekonomiskā ietekme uz Eiropas nākotni (pašiniciatīvas atzinums) | 101 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Sagatavošanas dokumenti

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

410. Plenārā sesija 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 30. jūnija sēde)

2004/C 302/1

Atzinums par Komisijas ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – LeaderSHIP 2015 – Nodrošināt Eiropas kuģu būvniecības un remonta industrijas nākotni – Konkurētspēja caur kompetenci — COM(2003) 717 galīgā red.

1

2004/C 302/2

Eiropas Parlamenta un Eiropas Padomes lēmuma atzinums, kas groza 2000/819/EC lēmumu par ilgtermiņa uzņēmumu un uzņēmējdarbības un īpaši mazo un vidējo uzņēmumu programmu (MVU) (2001.-2005.) — COM(2003) 758. galīgā red. – 2003/0292 (COD)

8

2004/C 302/3

Atzinums par jautājumu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz jauniem juridiskiem maksājumu ietvariem iekšējā tirgū — COM(2003) 718. galīgā red.

12

2004/C 302/4

Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes noteikumu projekts par konsultāciju un notifikācijas procedūru kredītu apdrošināšanas, galvojumu un finansu kredītu jomā — COM(2004) 159 galīgā red. - 2004/0056 (CNS)

19

2004/C 302/5

Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Starptautiskā drošības pārvaldes kodeksa (ISMC) ieviešanu Kopienā — COM(2003) 767 galīgā red. – 2003/0291 (COD)

20

2004/C 302/6

Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostu drošības uzlabošanu — COM(2004) 76 galīgā red. – 2004/0031 (COD)

23

2004/C 302/7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tēmu Kodolsintēzes enerģija

27

2004/C 302/8

Atzinums par Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei – pētījumu programmas GALILEO virzība uz priekšu 2004. gada sākumā — COM(2004) 112 galīgā red.

35

2004/C 302/9

Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Eiropas Padomes direktīvai par dzelzceļa uzņēmumu licencēšanu (modificētā versija) — COM(2004) 232 galīgā red. - 2004/0074 (COD)

38

2004/C 302/0

Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, kas groza Regulu (EC) Nr.1228/2003 par atsevišķu priekšrakstu pielietošanas termiņiem Slovēnijai — COM(2004) 309 galīgā red. – 2004/0109 (COD)

39

2004/C 302/1

Atzinums par Industriālajām izmaiņām, ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju

41

2004/C 302/2

Atzinums par Starptautisko konvenciju par migrējošo darba ņēmēju tiesību aizsardzību

49

2004/C 302/3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tēmu Kopējās lauksaimniecības politikas 2. pīlārs: lauku telpas attīstības politikas izmaiņu perspektīvas (Zalcburgas Konferences turpinājums)

53

2004/C 302/4

Atzinums par Trešo ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju – Jaunas partnerattiecības kohēzijai: saplūšana, konkurētpēja un sadarbība — COM (2004) 107 galīgā red.

60

2004/C 302/5

Atzinums par Komisijas ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: Fizisko personu dividenžu aplikšana ar nodokli iekšējā tirgus ietvaros — COM(2003) 810 galīgā red.

70

2004/C 302/6

Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai un sociālajiem partneriem Kopienas līmenī attiecībā uz 93/104/EC direktīvas atkārtotu pārbaudi attiecībā uz darba laika organizācijas noteiktajiem aspektiem — COM(2003) 843 galīgā red.

74

2004/C 302/7

Atzinums par ES-Turcijas attiecības ar skatījumu uz 2004. gada decembra Eiropas Padomi (pašiniciatīvas atzinums)

80

2004/C 302/8

Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai- sociālās sistēmas modernizācija vairāk un labākām darba vietām: vispārēja pieeja, lai dotu ieguldījumu darbam, kas atmaksājas — COM(2003) 842 galīgā red.

86

2004/C 302/9

Atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares nākotne paplašinātajā Eiropas Savienībā — COM(2003) 649 galīgā red.

90

2004/C 302/0

Atzinums par Metropoles teritorijas: sociāli ekonomiskā ietekme uz Eiropas nākotni (pašiniciatīvas atzinums)

101

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Sagatavošanas dokumenti

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

410. Plenārā sesija 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 30. jūnija sēde)

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/1

---

Atzinums par Komisijas ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – “LeaderSHIP 2015” – Nodrošināt Eiropas kuģu būvniecības un remonta industrijas nākotni – Konkurētspēja caur kompetenci

COM(2003) 717 galīgā red.

(2004/C 302/01)

2003. gada 21. novembrī Komiteja nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju atbilstoši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantam par: Komisiju ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – “LeaderSHIP 2015” – Nodrošināt Eiropas kuģu būvniecības un remonta industrijas nākotni – Konkurētspēja caur kompetenci

Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa darba grupa, kas bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu attiecībā uz šo jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 9. jūnijā. Ziņojumu sniedza Vans Iersela kungs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 109 balsīm “par”, 3 balsīm “pret” un 1 “atturoties” pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Galvenais kopsavilkums

Komisija ir izstrādājusi jaunas politiskās nostādnes sadarbībā ar Eiropas kuģu būvniecības un remonta industriju. Ir pārsteidzoši, ka ieinteresētās puses ir ātri iesaistītas, lai noteiktu vairākus pasākumus, kas nepieciešami ražošanas un konkurētspējas nodrošināšanai šajā sektorā. EESK apstiprina izmantoto metodi un “LeaderShip 2015” saturu. Visas iesaistītās puses atzīst, ka nacionālajai pieejai nav nākotnes un ka tikai Eiropas pieeja nodrošinās ilgspējīgus risinājumus. Šajā pieejā izvēle ir kritusi uz saskaņotiem pasākumiem un tirgus noteikumu ievērošanu. EESK vēlētos uzsvērt, ka paļāvība uz izteiktajiem priekšlikumiem ir atkarīga tikai no to īstenošanas. Tāpēc svarīgs faktors ir rezultātu izvērtēšana. Ir jānodrošina dalība, caurspīdīguma princips un dažādo procesu uzmanīga kontrole. EESK pilnībā atbalsta priekšlikumu mērķi radīt konkurētspējīgu Eiropas līmeņa darbības sfēru. Tas, savukārt, ir nosacījums, lai sniegtu vienādas iespējas pasaules mērogā.

2.   Pamata informācija

2.1   Kuģu būvniecības tirgus

| 2.1.1 | Vairāk nekā divas desmitgades ir vērojama spēcīga, pastāvīga kuģu ražošanas nozares izaugsme. Straujš tehnoloģiskais progress ir izraisījis ievērojamu izmaksu samazināšanos attiecībā uz preču pārvadāšanu pa ūdensceļiem, sniedzot vērā ņemamu stimulu globālajai tirdzniecībai un padarot kuģniecības nozari pasaules mērogā par galveno globalizācijas virzītājspēku. |
| --- | --- |

2.1.1

Vairāk nekā divas desmitgades ir vērojama spēcīga, pastāvīga kuģu ražošanas nozares izaugsme. Straujš tehnoloģiskais progress ir izraisījis ievērojamu izmaksu samazināšanos attiecībā uz preču pārvadāšanu pa ūdensceļiem, sniedzot vērā ņemamu stimulu globālajai tirdzniecībai un padarot kuģniecības nozari pasaules mērogā par galveno globalizācijas virzītājspēku.

| 2.1.2 | Kuģi, ekonomiskā skatījumā, ir mobilas investīciju preces, kas netiek importētas, bet tiek reģistrētas saskaņā ar karogu, ko izvēlējies kuģa īpašnieks. Attiecībā uz produktu kā tādu, nav nepieciešams veikt pasākumus mārketinga jomā vai tirdzniecības, vai uzturēšanas jomā. Parasti kuģu transportēšanas izmaksas ir ļoti zemas. Kopumā ar zemām darījumu izmaksām un bez antidempinga likumiem, kuģu būvniecības tirgu ļoti lielā mērā nosaka piedāvājuma cena. |
| --- | --- |

2.1.2

Kuģi, ekonomiskā skatījumā, ir mobilas investīciju preces, kas netiek importētas, bet tiek reģistrētas saskaņā ar karogu, ko izvēlējies kuģa īpašnieks. Attiecībā uz produktu kā tādu, nav nepieciešams veikt pasākumus mārketinga jomā vai tirdzniecības, vai uzturēšanas jomā. Parasti kuģu transportēšanas izmaksas ir ļoti zemas. Kopumā ar zemām darījumu izmaksām un bez antidempinga likumiem, kuģu būvniecības tirgu ļoti lielā mērā nosaka piedāvājuma cena.

| 2.1.3 | Tā kā kuģu būvniecība spēlē nozīmīgu lomu, nodrošinot svarīgus transporta līdzekļus globālajā tirdzniecībā, radot modernu aprīkojumu drošības sistēmām un aizsardzības vajadzībām, kā arī izstrādājot sarežģītas tehnoloģijas ar vairākiem blakusproduktiem citos sektoros, kuģu būvniecība tiek uzskatīta par stratēģiski svarīgu industriju valstīs, kurās rūpniecība ir vairāk (vai tiek) attīstīta. |
| --- | --- |

2.1.3

Tā kā kuģu būvniecība spēlē nozīmīgu lomu, nodrošinot svarīgus transporta līdzekļus globālajā tirdzniecībā, radot modernu aprīkojumu drošības sistēmām un aizsardzības vajadzībām, kā arī izstrādājot sarežģītas tehnoloģijas ar vairākiem blakusproduktiem citos sektoros, kuģu būvniecība tiek uzskatīta par stratēģiski svarīgu industriju valstīs, kurās rūpniecība ir vairāk (vai tiek) attīstīta.

| 2.1.4 | Eiropā ir izveidojies dažādu kompāniju tīkls, kas ir saistītas ar kuģu rūpniecību, ieskaitot kuģu būvētavas, jūras aprīkojuma rūpnīcas un dažādus īpašu pakalpojumu sniedzējus, nodrošinot vairāk nekā 350 000 darba vietas augsti kvalificētam darbaspēkam. Eiropas Savienības sektorā apgrozījums ir apmēram 34 miljardi eiro (1). |
| --- | --- |

2.1.4

Eiropā ir izveidojies dažādu kompāniju tīkls, kas ir saistītas ar kuģu rūpniecību, ieskaitot kuģu būvētavas, jūras aprīkojuma rūpnīcas un dažādus īpašu pakalpojumu sniedzējus, nodrošinot vairāk nekā 350 000 darba vietas augsti kvalificētam darbaspēkam. Eiropas Savienības sektorā apgrozījums ir apmēram 34 miljardi eiro (1).

| 2.1.5 | Tomēr komerciālā kuģu būvniecība Eiropas Savienībā ir zaudējusi milzīgu tirgus daļu saistībā ar nelabvēlīgām tirdzniecības praksēm galvenokārt no Dienvidkorejas, tādējādi kuģu būvniecībai ir nopietnas problēmas. Kopš 2000. gada jauno pasūtījumu tirgus daļa (kompensētās bruto tonnās – kbt) ir samazinājusies par divām trešdaļām - no 19 % 2000. gadā līdz 6.5 % 2003. gadā (2). Situācija pasliktinājās 2003. gada vidū, kad radās situācija ar zemākajām cenām pēdējo 13 gadu laikā un ar eiro valūtas kursa nostiprināšanos pret pārvadāšanas valūtu ASV dolāru, kā arī saistībā ar galveno Āzijas valstu konkurentu valūtas kursu. Jo sevišķi pēdējo gadu laikā starptautiskā tirdzniecība ir dramatiski palielinājusies, ko virza neparasti liels enerģētikas un izejmateriālu pieprasījums no Ķīnas, kā arī saražoto preču imports un eksports. Šis pieprasījums ir izraisījis jaunu pasūtījumu rekordu naftas tankkuģu, balkeru un konteinerkuģu segmentos. Eiropas kuģu būvētāji guva labumu no šī pieprasījuma un tādējādi ir spējuši gandrīz divkāršot pasūtījumu skaitu 2003. gadā, salīdzinot ar 2002. gadu. Tomēr to daļa pasaules kuģu būvēšanas tirgū turpināja kristies. |
| --- | --- |

2.1.5

Tomēr komerciālā kuģu būvniecība Eiropas Savienībā ir zaudējusi milzīgu tirgus daļu saistībā ar nelabvēlīgām tirdzniecības praksēm galvenokārt no Dienvidkorejas, tādējādi kuģu būvniecībai ir nopietnas problēmas. Kopš 2000. gada jauno pasūtījumu tirgus daļa (kompensētās bruto tonnās – kbt) ir samazinājusies par divām trešdaļām - no 19 % 2000. gadā līdz 6.5 % 2003. gadā (2). Situācija pasliktinājās 2003. gada vidū, kad radās situācija ar zemākajām cenām pēdējo 13 gadu laikā un ar eiro valūtas kursa nostiprināšanos pret pārvadāšanas valūtu ASV dolāru, kā arī saistībā ar galveno Āzijas valstu konkurentu valūtas kursu. Jo sevišķi pēdējo gadu laikā starptautiskā tirdzniecība ir dramatiski palielinājusies, ko virza neparasti liels enerģētikas un izejmateriālu pieprasījums no Ķīnas, kā arī saražoto preču imports un eksports. Šis pieprasījums ir izraisījis jaunu pasūtījumu rekordu naftas tankkuģu, balkeru un konteinerkuģu segmentos. Eiropas kuģu būvētāji guva labumu no šī pieprasījuma un tādējādi ir spējuši gandrīz divkāršot pasūtījumu skaitu 2003. gadā, salīdzinot ar 2002. gadu. Tomēr to daļa pasaules kuģu būvēšanas tirgū turpināja kristies.

| 2.1.6 | Dramatiskā iezīme līdz 2003. gada vidum zināmā mērā izlīdzinājās vairākās dalībvalstīs. Tomēr pēdējie sasniegumi var arī neturpināties un tuvākajā nākotnē Eiropai būs nepieciešams meklēt ilgspējīgus risinājumus kuģu būvniecības industrijā. Ja nē, Eiropa var saskarties ar tādu iespējamu risku kā šī svarīgā augstas tehnoloģijas sektora zaudēšanu. Pieredze rāda, ka gadījumā, ja kuģu būvniecības ražotspēja tiek zaudēta, visticamāk, tā arī netiks atjaunota. |
| --- | --- |

2.1.6

Dramatiskā iezīme līdz 2003. gada vidum zināmā mērā izlīdzinājās vairākās dalībvalstīs. Tomēr pēdējie sasniegumi var arī neturpināties un tuvākajā nākotnē Eiropai būs nepieciešams meklēt ilgspējīgus risinājumus kuģu būvniecības industrijā. Ja nē, Eiropa var saskarties ar tādu iespējamu risku kā šī svarīgā augstas tehnoloģijas sektora zaudēšanu. Pieredze rāda, ka gadījumā, ja kuģu būvniecības ražotspēja tiek zaudēta, visticamāk, tā arī netiks atjaunota.

2.2   Kuģu būvniecības politikas attīstība

| 2.2.1 | Kā stratēģiski svarīgs sektors kuģu būvniecība tradicionāli ir bijusi industrija ar spēcīgu valdības iejaukšanos pasaules mērogā. Arī Eiropas Kopienā kuģu būvniecības politika, kopš 1970-iem gadiem, ir koncentrējusies uz nosacījumu definēšanu attiecībā uz valsts atbalsta sistēmām. Apstiprinātais valsts atbalsta limits tika pakāpeniski samazināts no 28 % no līguma vērtības 1987. gadā līdz 9 % 1992. gadā un visbeidzot pavisam atcelts no 2000. gada. |
| --- | --- |

2.2.1

Kā stratēģiski svarīgs sektors kuģu būvniecība tradicionāli ir bijusi industrija ar spēcīgu valdības iejaukšanos pasaules mērogā. Arī Eiropas Kopienā kuģu būvniecības politika, kopš 1970-iem gadiem, ir koncentrējusies uz nosacījumu definēšanu attiecībā uz valsts atbalsta sistēmām. Apstiprinātais valsts atbalsta limits tika pakāpeniski samazināts no 28 % no līguma vērtības 1987. gadā līdz 9 % 1992. gadā un visbeidzot pavisam atcelts no 2000. gada.

| 2.2.2 | 1989. gadā pēc ASV iniciatīvas tika uzsākta sarunu procedūra EDSO kontekstā ar mērķi izstrādāt jaunu starptautisku disciplīnu attiecībā uz valsts atbalstu kuģu būvniecību. Šī sarunu procedūra veiksmīgi tika pabeigta 1994. gadā un Eiropas Kopienas, Somija, Japāna, Korejas Republika, Norvēģija, Zviedrija un Amerikas Savienotās Valstis parakstīja noslēguma aktu Līgumam Par normālu konkurences nosacījumu ievērošanu komerciālajā kuģu būvniecībā un remonta industrijā. Tomēr tā kā Amerikas Savienotajām Valstīm neizdevās pabeigt nacionālās ratifikācijas procedūras, līgums nekad nestājās spēkā. |
| --- | --- |

2.2.2

1989. gadā pēc ASV iniciatīvas tika uzsākta sarunu procedūra EDSO kontekstā ar mērķi izstrādāt jaunu starptautisku disciplīnu attiecībā uz valsts atbalstu kuģu būvniecību. Šī sarunu procedūra veiksmīgi tika pabeigta 1994. gadā un Eiropas Kopienas, Somija, Japāna, Korejas Republika, Norvēģija, Zviedrija un Amerikas Savienotās Valstis parakstīja noslēguma aktu Līgumam Par normālu konkurences nosacījumu ievērošanu komerciālajā kuģu būvniecībā un remonta industrijā. Tomēr tā kā Amerikas Savienotajām Valstīm neizdevās pabeigt nacionālās ratifikācijas procedūras, līgums nekad nestājās spēkā.

| 2.2.3 | Starptautiska līguma trūkuma dēļ 1998. gadā Padome pieņēma jaunu kuģu būvniecības regulu (EC 1540/98), nosakot jaunus likumus par valsts atbalstu, ieskaitot pilnīgu vienpusēja atbalsta atcelšanu līdz 2000. gada beigām. Regulā arī tika izvirzīts nosacījums, ka Komisijai cieši jāuzrauga pasaules kuģu būvniecības un jāizvērtē, vai Eiropas kuģu būvētavas neietekmē konkurētspēju neveicinoši faktori. |
| --- | --- |

2.2.3

Starptautiska līguma trūkuma dēļ 1998. gadā Padome pieņēma jaunu kuģu būvniecības regulu (EC 1540/98), nosakot jaunus likumus par valsts atbalstu, ieskaitot pilnīgu vienpusēja atbalsta atcelšanu līdz 2000. gada beigām. Regulā arī tika izvirzīts nosacījums, ka Komisijai cieši jāuzrauga pasaules kuģu būvniecības un jāizvērtē, vai Eiropas kuģu būvētavas neietekmē konkurētspēju neveicinoši faktori.

| 2.2.4 | Jau savā pirmajā uzraudzības ziņojumā, kas tika iesniegts Padomei 1999. gadā, Komisija sniedza skaidrus pierādījumus par zaudējumus nesošām komerciālajām darbībām kuģu būvētavās, jo sevišķi Dienvidkorejā, kas piedāvāja cenas zemākas par pašizmaksu. Visos pārējos uzraudzības ziņojumos (kopā septiņos līdz 2003. gada beigām), kas sekoja pēc tam, sākotnējie atklājumi apstiprinājās, nodrošinot vairāk un daudz detalizētākus pierādījumus. |
| --- | --- |

2.2.4

Jau savā pirmajā uzraudzības ziņojumā, kas tika iesniegts Padomei 1999. gadā, Komisija sniedza skaidrus pierādījumus par zaudējumus nesošām komerciālajām darbībām kuģu būvētavās, jo sevišķi Dienvidkorejā, kas piedāvāja cenas zemākas par pašizmaksu. Visos pārējos uzraudzības ziņojumos (kopā septiņos līdz 2003. gada beigām), kas sekoja pēc tam, sākotnējie atklājumi apstiprinājās, nodrošinot vairāk un daudz detalizētākus pierādījumus.

| 2.2.5 | Pamatojoties uz tik pārliecinošiem faktiem, Padome atkārtoti pauda bažas un uzsāka divpusējas konsultācijas ar Dienvidkoreju. Pēc vairākām sarunu procedūrām 2000. gada jūnijā tika parakstīts līgums Vienošanās par darba kārtību saistībā ar pasaules kuģu būvniecības tirgu. Tomēr sekojošajās sarunās Korejas valdībai neizdevās īstenot principus, kas izklāstīti līgumā. |
| --- | --- |

2.2.5

Pamatojoties uz tik pārliecinošiem faktiem, Padome atkārtoti pauda bažas un uzsāka divpusējas konsultācijas ar Dienvidkoreju. Pēc vairākām sarunu procedūrām 2000. gada jūnijā tika parakstīts līgums Vienošanās par darba kārtību saistībā ar pasaules kuģu būvniecības tirgu. Tomēr sekojošajās sarunās Korejas valdībai neizdevās īstenot principus, kas izklāstīti līgumā.

| 2.2.6 | Tā kā divpusējās sarunas ar Koreju izrādījās neveiksmīgas, kuģu būvniecības industrija iesniedza sūdzību saskaņā ar Tirdzniecības barjeru regulu (TBR – (EC 3286/94)) 2000. gada oktobrī. |
| --- | --- |

2.2.6

Tā kā divpusējās sarunas ar Koreju izrādījās neveiksmīgas, kuģu būvniecības industrija iesniedza sūdzību saskaņā ar Tirdzniecības barjeru regulu (TBR – (EC 3286/94)) 2000. gada oktobrī.

| 2.2.7 | Komisija saglabāja savu stingro nostāju, iebilstot pret valsts atbalsta palielināšanu 2000. gada beigās. Tomēr Komisija nepiekrita lietu iesniegt Pasaules tirdzniecības organizācijai (PTO), lai saņemtu tiesisku palīdzību pret negodīgajām Korejas darbībām, ja sarunu procedūrās ar Koreju netiktu panākts risinājums, kas apmierinātu ES, līdz 2001. gada maijam. Bez tam Komisija izteica priekšlikumu paralēli izveidot atbalsta pagaidu aizsargmehānismu, kas būtu speciāli izveidots, lai cīnītos pret negodīgajām Korejas darbībām periodā, kas nepieciešams PTO procedūras noslēgumam. |
| --- | --- |

2.2.7

Komisija saglabāja savu stingro nostāju, iebilstot pret valsts atbalsta palielināšanu 2000. gada beigās. Tomēr Komisija nepiekrita lietu iesniegt Pasaules tirdzniecības organizācijai (PTO), lai saņemtu tiesisku palīdzību pret negodīgajām Korejas darbībām, ja sarunu procedūrās ar Koreju netiktu panākts risinājums, kas apmierinātu ES, līdz 2001. gada maijam. Bez tam Komisija izteica priekšlikumu paralēli izveidot atbalsta pagaidu aizsargmehānismu, kas būtu speciāli izveidots, lai cīnītos pret negodīgajām Korejas darbībām periodā, kas nepieciešams PTO procedūras noslēgumam.

| 2.2.8 | Kopiena visbeidzot ieviesa tā saukto divpusējo (twin-track) politisko nostādni 2002. gada vasarā, iesniedzot PTO kolektīvu lūgumu un lēmumu par Pagaidu aizsargmehānismu (PAM – [EC 1177/02]). |
| --- | --- |

2.2.8

Kopiena visbeidzot ieviesa tā saukto divpusējo (twin-track) politisko nostādni 2002. gada vasarā, iesniedzot PTO kolektīvu lūgumu un lēmumu par Pagaidu aizsargmehānismu (PAM – [EC 1177/02]).

| 2.2.9 | Atkārtoti pasākumi, lai sasniegtu pasaules mēroga nozīmīgumu kuģu būvniecības sektorā, tika uzsākti 2002. gadā (arī OECD kontekstā), šoreiz bez ASV dalības. OECD Padome izveidoja speciālu Sarunu grupu ar mērķi rast jaunu un efektīvu risinājumu esošajai problēmai. Līdz šim brīdim progress ir uzskatīts par pārāk lēnu un vēl nav bijusi iespēja izvērtēt, cik realizējama šī pieeja izrādīsies. |
| --- | --- |

2.2.9

Atkārtoti pasākumi, lai sasniegtu pasaules mēroga nozīmīgumu kuģu būvniecības sektorā, tika uzsākti 2002. gadā (arī OECD kontekstā), šoreiz bez ASV dalības. OECD Padome izveidoja speciālu Sarunu grupu ar mērķi rast jaunu un efektīvu risinājumu esošajai problēmai. Līdz šim brīdim progress ir uzskatīts par pārāk lēnu un vēl nav bijusi iespēja izvērtēt, cik realizējama šī pieeja izrādīsies.

3.   Jauna pieeja

| 3.1 | Pārskata veidā “LeaderSHIP 2015” pasākumi ir sakārtoti hronoloģiskā secībā:






  2002. gada februāris: | Eiropas kuģu būvniecības un kuģu remonta industrija piedāvā priekšlikuma plānu attiecībā uz pasākumu ar nosaukumu “LeaderSHIP 2015” komisāram Līkanena kungam (Liikanen); |
| --- | --- | --- |
| 2002. gada maijs: | Eiropas Komisijas prezidents Romano Prodi apstiprina pasākumu un komisārs Līkanena kungs tiek lūgts koordinēt rezultātu izvērtēšanu; |
| 2002. gada oktobris: | industrija komisāram Līkanena kungam iesniedz attīstības plānu; |
| 2003. gada janvāris: | Komisārs Līkanena kungs vada “LeaderSHIP 2015” Augsta līmeņa konsultāciju grupas atklāšanas sanāksmi; |
| 2003. gada oktobris: | Augsta līmeņa konsultāciju grupa iesniedz ziņojumu Eiropas Komisijai; |
| 2003. gada novembris: | Eiropas Komisija publicē paziņojumu par “LeaderSHIP 2015”; |
| 2003. gada novembris: | Konkurētspējas Padome griežas pie “LeaderSHIP 2015” industriālās politikas kontekstā; |
| 2004. gada janvāris: | Stājas spēkā jauns nosacījums par valsts atbalstu kuģu būvniecībai, ņemot vērā dažus galvenos “LeaderSHIP 2015” jautājumus un tādējādi īstenojot pirmās Augsta līmeņa konsultāciju grupas rekomendācijas. |

3.1

Pārskata veidā “LeaderSHIP 2015” pasākumi ir sakārtoti hronoloģiskā secībā:

2002. gada februāris:

Eiropas kuģu būvniecības un kuģu remonta industrija piedāvā priekšlikuma plānu attiecībā uz pasākumu ar nosaukumu “LeaderSHIP 2015” komisāram Līkanena kungam (Liikanen);

2002. gada maijs:

Eiropas Komisijas prezidents Romano Prodi apstiprina pasākumu un komisārs Līkanena kungs tiek lūgts koordinēt rezultātu izvērtēšanu;

2002. gada oktobris:

industrija komisāram Līkanena kungam iesniedz attīstības plānu;

2003. gada janvāris:

Komisārs Līkanena kungs vada “LeaderSHIP 2015” Augsta līmeņa konsultāciju grupas atklāšanas sanāksmi;

2003. gada oktobris:

Augsta līmeņa konsultāciju grupa iesniedz ziņojumu Eiropas Komisijai;

2003. gada novembris:

Eiropas Komisija publicē paziņojumu par “LeaderSHIP 2015”;

2003. gada novembris:

Konkurētspējas Padome griežas pie “LeaderSHIP 2015” industriālās politikas kontekstā;

2004. gada janvāris:

Stājas spēkā jauns nosacījums par valsts atbalstu kuģu būvniecībai, ņemot vērā dažus galvenos “LeaderSHIP 2015” jautājumus un tādējādi īstenojot pirmās Augsta līmeņa konsultāciju grupas rekomendācijas.

3.2   Industrijas attīstības plāns

| 3.2.1 | Lai gan Kopienas pieeja kuģu būvniecības sektoram galvenokārt koncentrējās uz konkurētspēju un tirdzniecības politiku, pēc industrijas domām, trūka trešā stūrakmens – konkurētspējas politika un, jo sevišķi, likumu saskaņotība visās trijās jomās. Tā arī atzina savu kļūdu, izklāstot savu saskaņoto risinājumu attiecībā uz problēmām, ar ko tā saskārās. |
| --- | --- |

3.2.1

Lai gan Kopienas pieeja kuģu būvniecības sektoram galvenokārt koncentrējās uz konkurētspēju un tirdzniecības politiku, pēc industrijas domām, trūka trešā stūrakmens – konkurētspējas politika un, jo sevišķi, likumu saskaņotība visās trijās jomās. Tā arī atzina savu kļūdu, izklāstot savu saskaņoto risinājumu attiecībā uz problēmām, ar ko tā saskārās.

| 3.2.2 | Beidzoties valsts atbalstam, industrija apstiprināja, ka subsīdijas nebija risinājums, tāpat arī tāda veida protekcionisms, kas radīja nekonkurējošas industrijas kuģu būvniecības zemēs ārpus Eiropas Kopienas. Tomēr agresīvo industriālo politiku Dienvidkorejā vajadzēja steidzami apturēt. Tāpēc bija nepieciešama jauna pieeja. |
| --- | --- |

3.2.2

Beidzoties valsts atbalstam, industrija apstiprināja, ka subsīdijas nebija risinājums, tāpat arī tāda veida protekcionisms, kas radīja nekonkurējošas industrijas kuģu būvniecības zemēs ārpus Eiropas Kopienas. Tomēr agresīvo industriālo politiku Dienvidkorejā vajadzēja steidzami apturēt. Tāpēc bija nepieciešama jauna pieeja.

| 3.2.3 | Kad 2002. gada pavasarī ES Kuģu būvētāju asociācijas komiteja (EKAK) Eiropas Komisijai prezentēja priekšlikumu attiecībā uz “Leadership 2015” pasākumu, nekavējoties tika atzīta projekta vērtība kā specifiska sektora risinājums ES ilgtermiņa stratēģijai, kā to definēja Lisabonas Padome. “LeaderSHIP 2015” patiesībā ietvēra Lisabonas stratēģijas galvenos elementus. |
| --- | --- |

3.2.3

Kad 2002. gada pavasarī ES Kuģu būvētāju asociācijas komiteja (EKAK) Eiropas Komisijai prezentēja priekšlikumu attiecībā uz “Leadership 2015” pasākumu, nekavējoties tika atzīta projekta vērtība kā specifiska sektora risinājums ES ilgtermiņa stratēģijai, kā to definēja Lisabonas Padome. “LeaderSHIP 2015” patiesībā ietvēra Lisabonas stratēģijas galvenos elementus.

| 3.2.4 | Bija jāizstrādā vispārēja stratēģija, balstoties uz esošās pieejas elementiem, nevis uz jauno elementu. Komisija aicināja industriju formulēt integrēto plānu. 2002. gada oktobrī EKAK prezentēja “LeaderSHIP 2015”- Eiropas kuģu būvniecības un kuģu remonta industrijas nākotnes attīstības plānu. |
| --- | --- |

3.2.4

Bija jāizstrādā vispārēja stratēģija, balstoties uz esošās pieejas elementiem, nevis uz jauno elementu. Komisija aicināja industriju formulēt integrēto plānu. 2002. gada oktobrī EKAK prezentēja “LeaderSHIP 2015”- Eiropas kuģu būvniecības un kuģu remonta industrijas nākotnes attīstības plānu.

| 3.2.5 | Eiropas kuģu būvētāju mērķis ir uzlabot vadību atsevišķos tirgus segmentos, veicinot konkurētspēju ar jaunām idejām, izpēti un attīstību, pievēršot lielāku uzmanību patērētājiem, produkcijas optimizācijai un industrijas struktūras uzlabošanai. Saskaņā ar industriju uzdevumi, kuros jāiesaista ES, varētu būt finansējuma un garantiju shēmu veicināšana, augstāki drošības un vides standarti saistībā ar jauniem augstas kvalitātes kuģu pasūtījumiem, kā arī Eiropas intelektuālā īpašuma aizsardzības uzturēšana un uzlabošana. |
| --- | --- |

3.2.5

Eiropas kuģu būvētāju mērķis ir uzlabot vadību atsevišķos tirgus segmentos, veicinot konkurētspēju ar jaunām idejām, izpēti un attīstību, pievēršot lielāku uzmanību patērētājiem, produkcijas optimizācijai un industrijas struktūras uzlabošanai. Saskaņā ar industriju uzdevumi, kuros jāiesaista ES, varētu būt finansējuma un garantiju shēmu veicināšana, augstāki drošības un vides standarti saistībā ar jauniem augstas kvalitātes kuģu pasūtījumiem, kā arī Eiropas intelektuālā īpašuma aizsardzības uzturēšana un uzlabošana.

| 3.2.6 | Eiropas pieeja jūras aizsardzības vajadzībām ietver kopēju politiku attiecībā uz aizsargmateriālu iegādi. |
| --- | --- |

3.2.6

Eiropas pieeja jūras aizsardzības vajadzībām ietver kopēju politiku attiecībā uz aizsargmateriālu iegādi.

| 3.2.7 | Makro tendences līdz 2015. gadam šajā sektorā attiecas uz sevišķiem sasniegumiem saistībā ar daudzveidīgo transportu, iekšzemes ūdensceļiem un īsajiem jūras pārvadājumiem, jaunu ideju, izpētes un attīstības veicināšanu, ES paplašināšanos, vides un veselības regulām un progresu, izstrādājot Kopējo aizsardzības politiku. Pēc industrijas domām, valdības un ES politisko nostādņu ietekmes dēļ visās šajās jomās, Komisijai vajadzētu aktīvi piedalīties jaunu ideju izstrādāšanā attiecībā uz jaunajām politiskajām nostādnēm. |
| --- | --- |

3.2.7

Makro tendences līdz 2015. gadam šajā sektorā attiecas uz sevišķiem sasniegumiem saistībā ar daudzveidīgo transportu, iekšzemes ūdensceļiem un īsajiem jūras pārvadājumiem, jaunu ideju, izpētes un attīstības veicināšanu, ES paplašināšanos, vides un veselības regulām un progresu, izstrādājot Kopējo aizsardzības politiku. Pēc industrijas domām, valdības un ES politisko nostādņu ietekmes dēļ visās šajās jomās, Komisijai vajadzētu aktīvi piedalīties jaunu ideju izstrādāšanā attiecībā uz jaunajām politiskajām nostādnēm.

| 3.2.8 | Kuģu būvniecības sektorā ir nepieciešama augsta atbildības sajūta. Tāpēc attīstības plāns ietver jaunu kuģu veidu un jauna jūras aprīkojuma izstrādāšanu, apvienojot efektivitāti, drošību, komfortu, vides aizsardzību un specializāciju. |
| --- | --- |

3.2.8

Kuģu būvniecības sektorā ir nepieciešama augsta atbildības sajūta. Tāpēc attīstības plāns ietver jaunu kuģu veidu un jauna jūras aprīkojuma izstrādāšanu, apvienojot efektivitāti, drošību, komfortu, vides aizsardzību un specializāciju.

| 3.2.9 | Kas attiecas uz industrijas struktūru, ir paredzētas divas atsevišķas pieejas, iesaistot kompānijas:






  — | industrijas restrukturizēšana, lai sasniegtu lielo kompāniju ierobežotu skaitu; |
| --- | --- | --- |

3.2.9

Kas attiecas uz industrijas struktūru, ir paredzētas divas atsevišķas pieejas, iesaistot kompānijas:

—

industrijas restrukturizēšana, lai sasniegtu lielo kompāniju ierobežotu skaitu;

| — | mazu, ļoti elastīgu kompāniju sadarbības tīkls, lai kalpotu mazākas nišas tirgiem. |
| --- | --- |

—

mazu, ļoti elastīgu kompāniju sadarbības tīkls, lai kalpotu mazākas nišas tirgiem.

3.3   Augsta līmeņa konsultāciju grupa

| 3.3.1 | 2003. gada sākumā Augsta līmeņa konsultāciju grupa, ko vadīja komisārs Līkanena kungs, uzsāka diskusijas par “LeaderSHIP 2015”, balstoties uz EKAK attīstības plānu. Grupā bija septiņi Eiropas Komisijas locekļi, divi prominenti pārstāvji no Eiropas Parlamenta, 10 galveno kuģu būvētavu izpilddirektori, jūras aprīkojuma industrijas asociācijas vadītājs un Eiropas metālstrādnieku federācijas ģenerālsekretārs. |
| --- | --- |

3.3.1

2003. gada sākumā Augsta līmeņa konsultāciju grupa, ko vadīja komisārs Līkanena kungs, uzsāka diskusijas par “LeaderSHIP 2015”, balstoties uz EKAK attīstības plānu. Grupā bija septiņi Eiropas Komisijas locekļi, divi prominenti pārstāvji no Eiropas Parlamenta, 10 galveno kuģu būvētavu izpilddirektori, jūras aprīkojuma industrijas asociācijas vadītājs un Eiropas metālstrādnieku federācijas ģenerālsekretārs.

| 3.3.2 | Konsultāciju grupa publicēja ziņojumu “LeaderSHIP 2015” 2003. gada oktobrī (3). Tas sastāv no astoņām nodaļām, atspoguļojot visus jautājumus, kas apskatīti industrijas attīstības plānā, kā arī pēdējā nodaļa par konsolidācijas nepieciešamību Eiropas kuģu būvniecības industrijā. Grupas vispārējais secinājums ir, ka “LeaderSHIP kalpo kā labs efektīvas Eiropas industriālās politikas piemērs sektoru līmenī”. |
| --- | --- |

3.3.2

Konsultāciju grupa publicēja ziņojumu “LeaderSHIP 2015” 2003. gada oktobrī (3). Tas sastāv no astoņām nodaļām, atspoguļojot visus jautājumus, kas apskatīti industrijas attīstības plānā, kā arī pēdējā nodaļa par konsolidācijas nepieciešamību Eiropas kuģu būvniecības industrijā. Grupas vispārējais secinājums ir, ka “LeaderSHIP kalpo kā labs efektīvas Eiropas industriālās politikas piemērs sektoru līmenī”.

| 3.3.3 | Šajās astoņās nodaļās grupa nosaka kuģu būvniecības sektora un ES mērķus. Pirmkārt, tās priekšlikums ir radīt darbības sfēru pasaules kuģu būvniecībā ar ES tirdzniecības politikas, piemērojamu PTO likumu apstiprināšanu un apstiprinātām OECD disciplīnām. |
| --- | --- |

3.3.3

Šajās astoņās nodaļās grupa nosaka kuģu būvniecības sektora un ES mērķus. Pirmkārt, tās priekšlikums ir radīt darbības sfēru pasaules kuģu būvniecībā ar ES tirdzniecības politikas, piemērojamu PTO likumu apstiprināšanu un apstiprinātām OECD disciplīnām.

| 3.3.4 | Attiecībā uz galveno izpētes, attīstības un jaunu ideju jautājumu ir nepieciešama cieša sadarbība starp ES un kuģu būvniecības sektoru. Saistošajā Kopienas regulā netika ņemtas vērā kuģu būvniecības specifiskās vajadzības un tās tehnoloģija. |
| --- | --- |

3.3.4

Attiecībā uz galveno izpētes, attīstības un jaunu ideju jautājumu ir nepieciešama cieša sadarbība starp ES un kuģu būvniecības sektoru. Saistošajā Kopienas regulā netika ņemtas vērā kuģu būvniecības specifiskās vajadzības un tās tehnoloģija.

| 3.3.5 | Tas pats attiecas arī uz finansējuma un garantiju shēmu izstrādāšanu. Pašreizējie instrumenti nav konkurētspējīgi pasaules tirgū. Ir jāizvērtē arī iespēja izveidot ES mēroga garantiju fondu ar pirmsapmaksu un pēcapmaksu, kā arī jāizvērš intensīva sadarbība ar eksporta kredīta apdrošināšanās kompānijām, ko sedz atbilstoša pārapdrošināšana. |
| --- | --- |

3.3.5

Tas pats attiecas arī uz finansējuma un garantiju shēmu izstrādāšanu. Pašreizējie instrumenti nav konkurētspējīgi pasaules tirgū. Ir jāizvērtē arī iespēja izveidot ES mēroga garantiju fondu ar pirmsapmaksu un pēcapmaksu, kā arī jāizvērš intensīva sadarbība ar eksporta kredīta apdrošināšanās kompānijām, ko sedz atbilstoša pārapdrošināšana.

| 3.3.6 | Jūras vides aizsardzību uzrauga Eiropas jūras drošības birojs. Ir jāizveido vienota ekspertu komiteja, kas sastāv no iesaistītajām pusēm, kam ir tehniskas zināšanas, lai sniegtu gan birojam, gan Komisijai tehniska rakstura padomus. Ir jāveicina kvalitātes izvērtēšanas uzlabošana, drošība un kontrole gan kuģu būvniecībā, gan kuģu remonta industrijā, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti atbilstoši kvalitātes standarti pasaules mērogā. |
| --- | --- |

3.3.6

Jūras vides aizsardzību uzrauga Eiropas jūras drošības birojs. Ir jāizveido vienota ekspertu komiteja, kas sastāv no iesaistītajām pusēm, kam ir tehniskas zināšanas, lai sniegtu gan birojam, gan Komisijai tehniska rakstura padomus. Ir jāveicina kvalitātes izvērtēšanas uzlabošana, drošība un kontrole gan kuģu būvniecībā, gan kuģu remonta industrijā, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti atbilstoši kvalitātes standarti pasaules mērogā.

| 3.3.7 | Industrijas aicinājums uz ciešāku sadarbību aizsardzības sektorā saskaņā ar grupu var tikt atbalstīts ES līmenī, veicinot industriālu sadarbību starp kuģu būvētavām un piegādātājiem, piekļuvi eksporta tirgiem un industrijas konsolidāciju. Ir nepieciešamas kopējas nacionālo jūras kara flotes prasības un kopēji noteikumi par aizsardzības aprīkojumu ar plānoto Eiropas aizsardzības biroja palīdzību. |
| --- | --- |

3.3.7

Industrijas aicinājums uz ciešāku sadarbību aizsardzības sektorā saskaņā ar grupu var tikt atbalstīts ES līmenī, veicinot industriālu sadarbību starp kuģu būvētavām un piegādātājiem, piekļuvi eksporta tirgiem un industrijas konsolidāciju. Ir nepieciešamas kopējas nacionālo jūras kara flotes prasības un kopēji noteikumi par aizsardzības aprīkojumu ar plānoto Eiropas aizsardzības biroja palīdzību.

| 3.3.8 | Tā kā Eiropas kuģu būvētāji ir ļoti atkarīgi no tehnoloģiskās vadības, ir pilnībā jāizmanto esošie instrumenti, lai aizsargātu intelektuālā īpašuma tiesības. Ir nepieciešamas zināšanu datu bāzes un ir jāuzlabo starptautiski noteikumi, lai aizsargātu patentus. |
| --- | --- |

3.3.8

Tā kā Eiropas kuģu būvētāji ir ļoti atkarīgi no tehnoloģiskās vadības, ir pilnībā jāizmanto esošie instrumenti, lai aizsargātu intelektuālā īpašuma tiesības. Ir nepieciešamas zināšanu datu bāzes un ir jāuzlabo starptautiski noteikumi, lai aizsargātu patentus.

| 3.3.9 | Kuģu būvniecības sektors ir oficiāli izveidojis komiteju, lai risinātu sektora sociālo dialogu (pirmo šāda veida metāla tirdzniecības ietvaros), kurā ir jāanalizē un jāizskata programmas attiecībā uz jaunu prasmju prasībām. |
| --- | --- |

3.3.9

Kuģu būvniecības sektors ir oficiāli izveidojis komiteju, lai risinātu sektora sociālo dialogu (pirmo šāda veida metāla tirdzniecības ietvaros), kurā ir jāanalizē un jāizskata programmas attiecībā uz jaunu prasmju prasībām.

| 3.3.10 | Lai sasniegtu vēlamos rezultātus, ir nepieciešama optimāla industriālā struktūra. Dinamisks attīstības process rada jaunas attiecības un projektu partneru attiecības starp kuģu būvētavām un piegādātājiem, ņemot vērā, ka šodien piegādātāji ir atbildīgi par 70-80 % no kuģu būvētavas produkcijas. Ir jāveicina konsolidācijas process ar īpašu motivāciju, balstoties uz “palīdzība konsolidācijai” koncepciju. |
| --- | --- |

3.3.10

Lai sasniegtu vēlamos rezultātus, ir nepieciešama optimāla industriālā struktūra. Dinamisks attīstības process rada jaunas attiecības un projektu partneru attiecības starp kuģu būvētavām un piegādātājiem, ņemot vērā, ka šodien piegādātāji ir atbildīgi par 70-80 % no kuģu būvētavas produkcijas. Ir jāveicina konsolidācijas process ar īpašu motivāciju, balstoties uz “palīdzība konsolidācijai” koncepciju.

3.4   Komisijas ziņojums

| 3.4.1 | Ar ziņojumu par “LeaderSHIP 2015” (4) Komisija iestrādā Augsta līmeņa konsultāciju grupas darbu oficiālajā Kopienas politikā. Tā atkārtoti uzsver, ka horizontālā politika ir jāpapildina ar specifiskām sektora metodēm. Komisija sniedz izvērtējumu par katru no nodaļām un apstiprina “LeaderSHIP 2015” ziņojuma rekomendācijas. |
| --- | --- |

3.4.1

Ar ziņojumu par “LeaderSHIP 2015” (4) Komisija iestrādā Augsta līmeņa konsultāciju grupas darbu oficiālajā Kopienas politikā. Tā atkārtoti uzsver, ka horizontālā politika ir jāpapildina ar specifiskām sektora metodēm. Komisija sniedz izvērtējumu par katru no nodaļām un apstiprina “LeaderSHIP 2015” ziņojuma rekomendācijas.

| 3.4.2 | Komunikācijā, kurā tiek atzīta kuģu būvniecības un kuģu remonta industrijas stratēģiskais apjoms, Komisija saskaņā ar “LeaderSHIP” ziņojumu apstiprina tās atbildību un līdzatbildību sekojošās jomās, kas apskatītas Konsultāciju grupas ziņojuma astoņās nodaļās:






  — | OECD sektorā Vienošanās par eksporta kredītiem un saistītie OECD līgumi, vienādu iespēju veicināšana pasaules mērogā caur PTO; |
| --- | --- | --- |

3.4.2

Komunikācijā, kurā tiek atzīta kuģu būvniecības un kuģu remonta industrijas stratēģiskais apjoms, Komisija saskaņā ar “LeaderSHIP” ziņojumu apstiprina tās atbildību un līdzatbildību sekojošās jomās, kas apskatītas Konsultāciju grupas ziņojuma astoņās nodaļās:

—

OECD sektorā Vienošanās par eksporta kredītiem un saistītie OECD līgumi, vienādu iespēju veicināšana pasaules mērogā caur PTO;

| — | Komisija ir pieņēmusi noteikumus, kas jāpiemēro jaunrades atbalstam, un tā uzraudzīs Kopienas finansētās izpētes rezultātus; |
| --- | --- |

—

Komisija ir pieņēmusi noteikumus, kas jāpiemēro jaunrades atbalstam, un tā uzraudzīs Kopienas finansētās izpētes rezultātus;

| — | Kopā ar industriju Komisija pētīs priekšapmaksās un pēcapmaksas iespējas sadarbībā ar Eiropas Investīciju Banku (EIB); |
| --- | --- |

—

Kopā ar industriju Komisija pētīs priekšapmaksās un pēcapmaksas iespējas sadarbībā ar Eiropas Investīciju Banku (EIB);

| — | Komisija pilnībā atbalsta “LeaderSHIP” rekomendācijas par drošāku un videi draudzīgāku kuģu būvēšanas veicināšanu un par politiskajām nostādnēm, lai izmantotu īso jūras pārvadājumu iespējas pār Eiropu; |
| --- | --- |

—

Komisija pilnībā atbalsta “LeaderSHIP” rekomendācijas par drošāku un videi draudzīgāku kuģu būvēšanas veicināšanu un par politiskajām nostādnēm, lai izmantotu īso jūras pārvadājumu iespējas pār Eiropu;

| — | Attiecībā uz jūras kara flotes kuģu būvniecību Komisija atbalsta rekomendācijas, kas ir saskaņā ar tās Aizsardzības ziņojumu 2003. gada martā par reparācijām Eiropas Aizsardzības birojam 2004. gadā, lai veicinātu aizsardzību, tehnoloģisko pamatojumu un aizsardzības industrijas konkurētspēju. Attiecībā uz konsolidāciju starp jūras kara flotes kuģu būvētavām ir derīgi atzīmēt, ka privātās kuģu būvētavas norāda uz strukturālajām atšķirībām starp Eiropas kuģu būvētavām, apgalvojot, ka “privātīpašuma tiesības ir priekšnosacījums, lai gūtu panākumus konsolidācijas procesā (5)”; |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz jūras kara flotes kuģu būvniecību Komisija atbalsta rekomendācijas, kas ir saskaņā ar tās Aizsardzības ziņojumu 2003. gada martā par reparācijām Eiropas Aizsardzības birojam 2004. gadā, lai veicinātu aizsardzību, tehnoloģisko pamatojumu un aizsardzības industrijas konkurētspēju. Attiecībā uz konsolidāciju starp jūras kara flotes kuģu būvētavām ir derīgi atzīmēt, ka privātās kuģu būvētavas norāda uz strukturālajām atšķirībām starp Eiropas kuģu būvētavām, apgalvojot, ka “privātīpašuma tiesības ir priekšnosacījums, lai gūtu panākumus konsolidācijas procesā (5)”;

| — | Komisija sadarbosies ar industriju, izmantojot esošos instrumentus intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un atbilstošu zināšanu datu bāžu izveidošanai; |
| --- | --- |

—

Komisija sadarbosies ar industriju, izmantojot esošos instrumentus intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un atbilstošu zināšanu datu bāžu izveidošanai;

| — | Komisija sadarbosies ar industriju, risinot aktīvu sociālo dialogu par jaunu prasmju prasībām, personāla maiņu visos līmeņos, īpašiem apmācību kursiem un atbalstu, kas jāsniedz svarīgai un ilgspējīgai kuģu būvniecības industrijai; |
| --- | --- |

—

Komisija sadarbosies ar industriju, risinot aktīvu sociālo dialogu par jaunu prasmju prasībām, personāla maiņu visos līmeņos, īpašiem apmācību kursiem un atbalstu, kas jāsniedz svarīgai un ilgspējīgai kuģu būvniecības industrijai;

| — | Tā kā konsolidācijas process ir nepieciešams komerciālajā un jūras kara flotes kuģu būvniecībā un kuģu remonta industrijā, kas vispirms ir industrijas un dalībvalstu atbildības ietvaros, Komisija ir gatava veicināt procesu, ievērojot konkurences likumus. |
| --- | --- |

—

Tā kā konsolidācijas process ir nepieciešams komerciālajā un jūras kara flotes kuģu būvniecībā un kuģu remonta industrijā, kas vispirms ir industrijas un dalībvalstu atbildības ietvaros, Komisija ir gatava veicināt procesu, ievērojot konkurences likumus.

3.5   Padomes secinājumi 2003. gada novembrī

| 3.5.1 | 2003. gada 27.novembrī Konkurētspējas Padome diskutēja ar Komisiju par “LeaderSHIP” 2015 ziņojumu plašākā industriālās politikas kontekstā (6). Padome atzina sektora analīzes nozīmīgumu, lai veicinātu horizontālo politiku, un aicināja dalībvalstis un Komisiju stiprināt industriālo konkurētspēju, ņemot vērā individuālo sektoru vajadzības un specifiku. |
| --- | --- |

3.5.1

2003. gada 27.novembrī Konkurētspējas Padome diskutēja ar Komisiju par “LeaderSHIP” 2015 ziņojumu plašākā industriālās politikas kontekstā (6). Padome atzina sektora analīzes nozīmīgumu, lai veicinātu horizontālo politiku, un aicināja dalībvalstis un Komisiju stiprināt industriālo konkurētspēju, ņemot vērā individuālo sektoru vajadzības un specifiku.

| 3.5.2 | Saistībā ar sektora jautājumiem īpaša uzmanība tiek pievērsta kuģu būvniecībai, gaisa kuģniecībai, tekstilizstrādājumiem un apģērbam. |
| --- | --- |

3.5.2

Saistībā ar sektora jautājumiem īpaša uzmanība tiek pievērsta kuģu būvniecībai, gaisa kuģniecībai, tekstilizstrādājumiem un apģērbam.

| 3.5.3 | Padomes viedokli ir ietekmējusi vajadzība pēc pilnībā integrētas pieejas, lai veicinātu konkurētspēju. Tas pats attiecas uz “LeaderSHIP” 2015. |
| --- | --- |

3.5.3

Padomes viedokli ir ietekmējusi vajadzība pēc pilnībā integrētas pieejas, lai veicinātu konkurētspēju. Tas pats attiecas uz “LeaderSHIP” 2015.

| 3.5.4 | Lisabonas stratēģijas mērķi ietver sektora analīzi, galveno nosacījumu uzlabošanu un visu iesaistīto pušu atvērtas un caurspīdīgas konsultācijas, ieskaitot sociālu dialogu. Padome uzsver pasākumus, kas jāturpina veikt šajā sakarā. |
| --- | --- |

3.5.4

Lisabonas stratēģijas mērķi ietver sektora analīzi, galveno nosacījumu uzlabošanu un visu iesaistīto pušu atvērtas un caurspīdīgas konsultācijas, ieskaitot sociālu dialogu. Padome uzsver pasākumus, kas jāturpina veikt šajā sakarā.

| 3.5.5 | Kas attiecas uz “LeaderSHIP” 2015 Padome rekomendē atsevišķas industrijas un valsts instanču aktivitātes saistībā ar:






  — | ES valsts atbalsta likumiem par investīcijām jaunradē; |
| --- | --- | --- |

3.5.5

Kas attiecas uz “LeaderSHIP” 2015 Padome rekomendē atsevišķas industrijas un valsts instanču aktivitātes saistībā ar:

—

ES valsts atbalsta likumiem par investīcijām jaunradē;

| — | Izpētes, attīstības un jaunrades veicināšanu; |
| --- | --- |

—

Izpētes, attīstības un jaunrades veicināšanu;

| — | Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību dalībvalstīs un industrijā; |
| --- | --- |

—

Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību dalībvalstīs un industrijā;

| — | Konsolidācijas procesa veicināšanu starp Eiropas ražotājiem; |
| --- | --- |

—

Konsolidācijas procesa veicināšanu starp Eiropas ražotājiem;

| — | Tādu aktivitāšu veicināšanu, kas ir izstrādātas, lai radītu ciešāku sadarbību starp jūras kara flotes un kuģu būvniecības resursiem Eiropā; |
| --- | --- |

—

Tādu aktivitāšu veicināšanu, kas ir izstrādātas, lai radītu ciešāku sadarbību starp jūras kara flotes un kuģu būvniecības resursiem Eiropā;

| — | Jaunu prasmju prasībām sociālā dialoga kontekstā sektora ietvaros. |
| --- | --- |

—

Jaunu prasmju prasībām sociālā dialoga kontekstā sektora ietvaros.

| 3.5.6 | Padome vēlas būt regulāri informēta “LeaderSHIP” rezultātiem un par tās rekomendāciju ieviešanu. |
| --- | --- |

3.5.6

Padome vēlas būt regulāri informēta “LeaderSHIP” rezultātiem un par tās rekomendāciju ieviešanu.

4.   Vispārējas piezīmes

| 4.1 | EESK piekrīt, ka Eiropai ir nepieciešama dzīvotspējīga kuģu būvniecības industrija un ka ir jāparedz sektora specifiskas politiskās nostādnes. |
| --- | --- |

4.1

EESK piekrīt, ka Eiropai ir nepieciešama dzīvotspējīga kuģu būvniecības industrija un ka ir jāparedz sektora specifiskas politiskās nostādnes.

| 4.2 | Ir derīgi atzīmēt, ka industrija ir sasniegusi panākumus, izstrādājot saistītu programmu laika periodam līdz 2015. gadam. Šis modelis modernai sektora pieejai ir atbilstoši balstīts uz ES likumiem attiecībā uz tirgus atbilstību un konkurenci. |
| --- | --- |

4.2

Ir derīgi atzīmēt, ka industrija ir sasniegusi panākumus, izstrādājot saistītu programmu laika periodam līdz 2015. gadam. Šis modelis modernai sektora pieejai ir atbilstoši balstīts uz ES likumiem attiecībā uz tirgus atbilstību un konkurenci.

| 4.3 | Tāpat ir jāatzīmē, ka industrija un septiņi komisāri ir izstrādājuši kopīgu nākotnes plānu: “LeaderSHIP” 2015, kā rezultātā Komisija apstiprināja “LeaderSHIP”. |
| --- | --- |

4.3

Tāpat ir jāatzīmē, ka industrija un septiņi komisāri ir izstrādājuši kopīgu nākotnes plānu: “LeaderSHIP” 2015, kā rezultātā Komisija apstiprināja “LeaderSHIP”.

| 4.4 | EESK pozitīvi vērtē jauno Konkurētspējas Padomes pieeju attiecībā uz horizontālo un sektora industriālo politiku. “LeaderSHIP” gadījums parāda, kā šāda starptautiska politika var precīzi regulēt prasības, kas radušās no sektora aspektiem ar horizontālām metodēm. |
| --- | --- |

4.4

EESK pozitīvi vērtē jauno Konkurētspējas Padomes pieeju attiecībā uz horizontālo un sektora industriālo politiku. “LeaderSHIP” gadījums parāda, kā šāda starptautiska politika var precīzi regulēt prasības, kas radušās no sektora aspektiem ar horizontālām metodēm.

| 4.5 | EESK pozitīvi vērtē Padomes specifiskās rekomendācijas attiecībā uz kuģu būvniecību un kuģu remonta industrijas sektoru. Tās atbilst Komisijas un sektora rekomendācijām. |
| --- | --- |

4.5

EESK pozitīvi vērtē Padomes specifiskās rekomendācijas attiecībā uz kuģu būvniecību un kuģu remonta industrijas sektoru. Tās atbilst Komisijas un sektora rekomendācijām.

| 4.6 | EESK pozitīvi vērtē šo perspektīvas maiņu kuģu būvniecības politikā, kas radusies gan jaunās darba metodes dēļ, gan jaunās industriālās politikas pieejas dēļ sektora līmenī. Tas varētu kalpot kā paraugs līdzīgiem pasākumiem citos sektoros. |
| --- | --- |

4.6

EESK pozitīvi vērtē šo perspektīvas maiņu kuģu būvniecības politikā, kas radusies gan jaunās darba metodes dēļ, gan jaunās industriālās politikas pieejas dēļ sektora līmenī. Tas varētu kalpot kā paraugs līdzīgiem pasākumiem citos sektoros.

| 4.7 | Konkrētāk, EESK pauž viedokli, ka nevis nacionālās politiskās nostādnes, bet kopēji viedokļi, principi un kopēji veiktas aktivitātes ES radīs vērā ņemamu pamatu ilgspējīgai kuģu būvniecībai un kuģu remonta industrijai Eiropā. |
| --- | --- |

4.7

Konkrētāk, EESK pauž viedokli, ka nevis nacionālās politiskās nostādnes, bet kopēji viedokļi, principi un kopēji veiktas aktivitātes ES radīs vērā ņemamu pamatu ilgspējīgai kuģu būvniecībai un kuģu remonta industrijai Eiropā.

| 4.8 | Eiropas Savienības paplašināšanās piedāvā iespējas, jo tādējādi tiek nodrošināti vērā ņemami līdzekļi, kas pieļauj Eiropas klātbūtni tirgus segmentos, kam pakalpojumus vairs nesniedza ES kuģu būvētavas pirms paplašināšanās (7). Piemērojamie Kopienas likumi ir pilnībā jāievēro. |
| --- | --- |

4.8

Eiropas Savienības paplašināšanās piedāvā iespējas, jo tādējādi tiek nodrošināti vērā ņemami līdzekļi, kas pieļauj Eiropas klātbūtni tirgus segmentos, kam pakalpojumus vairs nesniedza ES kuģu būvētavas pirms paplašināšanās (7). Piemērojamie Kopienas likumi ir pilnībā jāievēro.

| 4.9 | “LeaderSHIP 2015”var būt veiksmīga, ja darbību veiks vienlaicīgi visi iesaistītie partneri (industriālie partneri, Komisija un dažos gadījumos dalībvalstis) attiecībā uz visām nodaļām, katram izpildītājam strādājot tajā sfērā, par kuru viņš ir atbildīgs. |
| --- | --- |

4.9

“LeaderSHIP 2015”var būt veiksmīga, ja darbību veiks vienlaicīgi visi iesaistītie partneri (industriālie partneri, Komisija un dažos gadījumos dalībvalstis) attiecībā uz visām nodaļām, katram izpildītājam strādājot tajā sfērā, par kuru viņš ir atbildīgs.

5.   Secinājumi un rekomendācijas

| 5.1 | Ieteiktās politiskās nostādnes realizācijas ir atkarīga no tās īstenošanas. Svarīga ir rezultātu izvērtēšana, un tam ir jābūt caurspīdīgam procesam, kas tiek uzmanīgi uzraudzīts. Ir jānodrošina dalība, caurspīdīgums un adekvāta uzraudzība. Papildus Padomes secinājumiem EESK atbalsta Komisijas gada progresa ziņojumu, kas iesniegts Konkurētspējas Padomei. |
| --- | --- |

5.1

Ieteiktās politiskās nostādnes realizācijas ir atkarīga no tās īstenošanas. Svarīga ir rezultātu izvērtēšana, un tam ir jābūt caurspīdīgam procesam, kas tiek uzmanīgi uzraudzīts. Ir jānodrošina dalība, caurspīdīgums un adekvāta uzraudzība. Papildus Padomes secinājumiem EESK atbalsta Komisijas gada progresa ziņojumu, kas iesniegts Konkurētspējas Padomei.

| 5.2 | “LeaderSHIP 2015” sākas ar mērķi izveidot darbības sfēru pasaules mērogā. EESK uzsver šīs politiskās nostādnes nozīmi kā visas stratēģijas stūrakmeni. Tā pilnībā atbalsta pašreizējo ES tirdzniecības politiku ar mērķi izstrādāt efektīvu starptautisku vienošanos, kas nodrošina stingras disciplīnas pasaules mērogā. |
| --- | --- |

5.2

“LeaderSHIP 2015” sākas ar mērķi izveidot darbības sfēru pasaules mērogā. EESK uzsver šīs politiskās nostādnes nozīmi kā visas stratēģijas stūrakmeni. Tā pilnībā atbalsta pašreizējo ES tirdzniecības politiku ar mērķi izstrādāt efektīvu starptautisku vienošanos, kas nodrošina stingras disciplīnas pasaules mērogā.

| 5.3 | EESK uzsver, ka negodīgas konkurences ietekme no dažām kuģu būvētavām Āzijā ne tikai ir ievērojams drauds Eiropas kuģu būvētavām, bet tas ir jāuztver kā brīdinājums Eiropas jūras aprīkojuma industrijai. Ir nopietni jāizvērtē dažu vadošo Āzijas kuģu būvniecības valstu paziņojumi, ka tās koncentrēsies uz vietējo sastāvu, jo to piegādes ir svarīgs faktors. |
| --- | --- |

5.3

EESK uzsver, ka negodīgas konkurences ietekme no dažām kuģu būvētavām Āzijā ne tikai ir ievērojams drauds Eiropas kuģu būvētavām, bet tas ir jāuztver kā brīdinājums Eiropas jūras aprīkojuma industrijai. Ir nopietni jāizvērtē dažu vadošo Āzijas kuģu būvniecības valstu paziņojumi, ka tās koncentrēsies uz vietējo sastāvu, jo to piegādes ir svarīgs faktors.

| 5.4 | Sektora disciplīna Eiropas Savienībā nav atsevišķi pieminēta, lai gan dalībvalstīs vēl joprojām pastāv atšķirīgi atbalsta līmeņi un metodes kuģu būvniecībā. Īpaša uzmanība jāpievērš caurspīdīguma principam un uzraudzībai. Lai veicinātu procesa īstenošanu un uzticamību saskaņā ar likumiem un noteiktajiem uzdevumiem, EESK uzsver, cik svarīgi ir, ka Komisija uzrauga valsts atbalsta likumu piemērošanu, kā arī iespējamās negodīgās rīcības. |
| --- | --- |

5.4

Sektora disciplīna Eiropas Savienībā nav atsevišķi pieminēta, lai gan dalībvalstīs vēl joprojām pastāv atšķirīgi atbalsta līmeņi un metodes kuģu būvniecībā. Īpaša uzmanība jāpievērš caurspīdīguma principam un uzraudzībai. Lai veicinātu procesa īstenošanu un uzticamību saskaņā ar likumiem un noteiktajiem uzdevumiem, EESK uzsver, cik svarīgi ir, ka Komisija uzrauga valsts atbalsta likumu piemērošanu, kā arī iespējamās negodīgās rīcības.

| 5.5 | Ļoti svarīgi ir veicināt izpēti, attīstību un jaunradi, jo Eiropa joprojām ir kuģu būvniecības ideju avots pasaules mērogā. Tāpēc tas ir vēl viens galvenais elements, lai nodrošinātu panākumus. Tāpēc ir svarīgi, ka dažādi instrumenti sniedz efektīvu atbalstu un ka tie tiek īstenoti arī praktiski. Industrija var būt noderīga, sniedzot politikas izstrādātājiem konkrētus padomus. Jebkurā gadījumā jaunu ideju piemērošanā ir jāievēro caurspīdīguma princips. |
| --- | --- |

5.5

Ļoti svarīgi ir veicināt izpēti, attīstību un jaunradi, jo Eiropa joprojām ir kuģu būvniecības ideju avots pasaules mērogā. Tāpēc tas ir vēl viens galvenais elements, lai nodrošinātu panākumus. Tāpēc ir svarīgi, ka dažādi instrumenti sniedz efektīvu atbalstu un ka tie tiek īstenoti arī praktiski. Industrija var būt noderīga, sniedzot politikas izstrādātājiem konkrētus padomus. Jebkurā gadījumā jaunu ideju piemērošanā ir jāievēro caurspīdīguma princips.

| 5.6 | Lai attīstītu kuģu finansēšanas metodes gan nacionālajā, gan ES līmenī, EESK pauž viedokli, ka Eiropas garantiju fondam, kā tas ir ieteikts “LeaderSHIP”, ir jāsāk darboties, cik ātri vien iespējams. Tā ieviešanai ir jābūt Komisijas prioritātei. Šis fonds var sniegt ieguldījumu, radot efektīvu darbības sfēru pašā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

5.6

Lai attīstītu kuģu finansēšanas metodes gan nacionālajā, gan ES līmenī, EESK pauž viedokli, ka Eiropas garantiju fondam, kā tas ir ieteikts “LeaderSHIP”, ir jāsāk darboties, cik ātri vien iespējams. Tā ieviešanai ir jābūt Komisijas prioritātei. Šis fonds var sniegt ieguldījumu, radot efektīvu darbības sfēru pašā Eiropas Savienībā.

| 5.7 | EESK pozitīvi vērtē vienošanos starp industriju un Komisiju attiecībā uz vides prasībām un politiskajām nostādnēm, kas ir nepieciešamas sektorā. ES vajadzētu turpināt uzņemties vadību jūras vides aizsardzībā un veicināt saistošo starptautisko likumu ieviešanu. Koordinēta Eiropas pieeja Starptautiskajai jūras organizācijai (SJO) var palīdzēt nodrošināt apmierinošu lietderīguma līmeni, lai sniegtu atbalstu SJO instancei, lai nodarbotos tikai ar globālo likumu izstrādāšanu. |
| --- | --- |

5.7

EESK pozitīvi vērtē vienošanos starp industriju un Komisiju attiecībā uz vides prasībām un politiskajām nostādnēm, kas ir nepieciešamas sektorā. ES vajadzētu turpināt uzņemties vadību jūras vides aizsardzībā un veicināt saistošo starptautisko likumu ieviešanu. Koordinēta Eiropas pieeja Starptautiskajai jūras organizācijai (SJO) var palīdzēt nodrošināt apmierinošu lietderīguma līmeni, lai sniegtu atbalstu SJO instancei, lai nodarbotos tikai ar globālo likumu izstrādāšanu.

| 5.8 | Ir sasniegti ievērojami panākumi likumdošanā par pārvadājumiem Eiropas Savienībā pēdējo gadu laikā. Tomēr lielāka uzmanība ir jāpievērš attiecībā uz atbilstošiem standartiem kuģu uzturēšanā, kā to iesaka “LeaderSHIP”. |
| --- | --- |

5.8

Ir sasniegti ievērojami panākumi likumdošanā par pārvadājumiem Eiropas Savienībā pēdējo gadu laikā. Tomēr lielāka uzmanība ir jāpievērš attiecībā uz atbilstošiem standartiem kuģu uzturēšanā, kā to iesaka “LeaderSHIP”.

| 5.9 | ES joprojām ir ievērojami trūkumi attiecībā uz piemērojamo likumu apstiprināšanu par pārvadājumu drošību un aizsardzību. Tāpēc EESK atbalsta efektīvu sadarbību starp Eiropas krasta apsardzēm. |
| --- | --- |

5.9

ES joprojām ir ievērojami trūkumi attiecībā uz piemērojamo likumu apstiprināšanu par pārvadājumu drošību un aizsardzību. Tāpēc EESK atbalsta efektīvu sadarbību starp Eiropas krasta apsardzēm.

| 5.10 | Īso jūras pārvadājumu veicināšana un satiksmes novirzīšana no ceļa uz jūru ir svarīgi uzdevumi vides jomā. Lai sasniegtu šos mērķus, ir jāturpina attīstīt moderna infrastruktūru, ieskaitot ostas un kuģus. Kas attiecas uz valsts sniegto finansējumu šai infrastruktūrai, valsts institūcijām ir jānodrošina, ka investīcijas tiek ieguldītas ES ražotāju labā. |
| --- | --- |

5.10

Īso jūras pārvadājumu veicināšana un satiksmes novirzīšana no ceļa uz jūru ir svarīgi uzdevumi vides jomā. Lai sasniegtu šos mērķus, ir jāturpina attīstīt moderna infrastruktūru, ieskaitot ostas un kuģus. Kas attiecas uz valsts sniegto finansējumu šai infrastruktūrai, valsts institūcijām ir jānodrošina, ka investīcijas tiek ieguldītas ES ražotāju labā.

| 5.11 | Cilvēku faktors ir svarīgs elements, un EESK pozitīvi vērtē nolūku veicināt sektora dialogu, kurā Komisijai, darba devējiem un arodbiedrībām ir sava loma. Ievērības cienīgs ir fakts, ka kuģu būvniecības joma bija pirmā, kur tika izveidota pirmā oficiālā Dialoga komiteja metālu tirdzniecībā, kas ir vēl viena norāde uz sektora radošo attieksmi. |
| --- | --- |

5.11

Cilvēku faktors ir svarīgs elements, un EESK pozitīvi vērtē nolūku veicināt sektora dialogu, kurā Komisijai, darba devējiem un arodbiedrībām ir sava loma. Ievērības cienīgs ir fakts, ka kuģu būvniecības joma bija pirmā, kur tika izveidota pirmā oficiālā Dialoga komiteja metālu tirdzniecībā, kas ir vēl viena norāde uz sektora radošo attieksmi.

| 5.12 | Sociālais dialogs jau tagad sniedz ievērojamu ieguldījumu, risinot tādas sociālās tēmas kā apmācības, darba attiecību uzsākšana, mūža studijas un pielāgošanās cikliskajiem viļņiem. Līdz šim brīdim ir izveidotas divas darba grupas: viena ar mērķi uzlabot industrijas tēlu un otra - lai noteiktu jaunās prasmes, kas nepieciešamas kuģu būvniecības sektorā. |
| --- | --- |

5.12

Sociālais dialogs jau tagad sniedz ievērojamu ieguldījumu, risinot tādas sociālās tēmas kā apmācības, darba attiecību uzsākšana, mūža studijas un pielāgošanās cikliskajiem viļņiem. Līdz šim brīdim ir izveidotas divas darba grupas: viena ar mērķi uzlabot industrijas tēlu un otra - lai noteiktu jaunās prasmes, kas nepieciešamas kuģu būvniecības sektorā.

| 5.13 | Sociālajam dialogā ir arī jāuzsver ievērojamās atšķirības darba produktivitātē pasaules mērogā. |
| --- | --- |

5.13

Sociālajam dialogā ir arī jāuzsver ievērojamās atšķirības darba produktivitātē pasaules mērogā.

| 5.14 | EESK atbalsta pieaugošo tendenci Eiropā veicināt īpašus ražošanas industrijas segmentus, kā, piemēram, kuģu būvniecība un gaisa kuģniecība saistībā ar aizsardzības uzdevumiem ar savstarpēju mijiedarbību starp civilo un aizsardzības industriju. |
| --- | --- |

5.14

EESK atbalsta pieaugošo tendenci Eiropā veicināt īpašus ražošanas industrijas segmentus, kā, piemēram, kuģu būvniecība un gaisa kuģniecība saistībā ar aizsardzības uzdevumiem ar savstarpēju mijiedarbību starp civilo un aizsardzības industriju.

| 5.15 | Šajā kontekstā iepriecinošs ir fakts, ka “LeaderSHIP” aicina uz Eiropas jūras kara flotes projektiem un sadarbību starp jūras kara flotes kuģu būvētavām. Līdz šim nacionālie drošības apsvērumi un atšķirīgas tradīcijas šos procesus ir aizkavējušas. Taču, ja eiropieši nepieņems lēmumu par ciešāku sadarbību, izmaksas turpinās pieaugt un radīs apdraudējumu jaunradei un tehnoloģijas attīstību. |
| --- | --- |

5.15

Šajā kontekstā iepriecinošs ir fakts, ka “LeaderSHIP” aicina uz Eiropas jūras kara flotes projektiem un sadarbību starp jūras kara flotes kuģu būvētavām. Līdz šim nacionālie drošības apsvērumi un atšķirīgas tradīcijas šos procesus ir aizkavējušas. Taču, ja eiropieši nepieņems lēmumu par ciešāku sadarbību, izmaksas turpinās pieaugt un radīs apdraudējumu jaunradei un tehnoloģijas attīstību.

| 5.16 | Veiksmīgi sadarbības projekti jau pastāv, kā, piemēram, sadarbība starp Vāciju un Nīderlandi fregašu būvniecībā, kā arī starp Franciju un Apvienoto Karalisti saistībā ar transportkuģiem. Jauni projekti var tikt plānoti sadarbībā ar topošo Eiropas Bruņojuma iepirkumu biroju. Ļoti svarīga ir vislabākā sadarbība starp kuģu būvētavām, lai uzturētu un uzlabotu zināšanās un darba metodes. Ir vēlams, ka birojam varēt lūgt pieejamo jaudu, tehnoloģiju un jaunu jūras kara flotes ideju sarakstu, tādējādi ieguldot finanšu resursus jaunos konkursos. Ņemot vērā, ka jūras kara flotes kuģu būvētavu klienti ir valdības, ir jāizvairās no subsīdijām pārtērēšanas attiecība uz jūras kara flotes un tirdzniecības kuģu produkciju. |
| --- | --- |

5.16

Veiksmīgi sadarbības projekti jau pastāv, kā, piemēram, sadarbība starp Vāciju un Nīderlandi fregašu būvniecībā, kā arī starp Franciju un Apvienoto Karalisti saistībā ar transportkuģiem. Jauni projekti var tikt plānoti sadarbībā ar topošo Eiropas Bruņojuma iepirkumu biroju. Ļoti svarīga ir vislabākā sadarbība starp kuģu būvētavām, lai uzturētu un uzlabotu zināšanās un darba metodes. Ir vēlams, ka birojam varēt lūgt pieejamo jaudu, tehnoloģiju un jaunu jūras kara flotes ideju sarakstu, tādējādi ieguldot finanšu resursus jaunos konkursos. Ņemot vērā, ka jūras kara flotes kuģu būvētavu klienti ir valdības, ir jāizvairās no subsīdijām pārtērēšanas attiecība uz jūras kara flotes un tirdzniecības kuģu produkciju.

| 5.17 | Industrijas konsolidācija tiek skatīta kā stūrakmens sektora dzīvotspējai nākotnē. Tomēr vēl ir jāpārliecinās par to, kā šis process tiks realizēts, ņemot vērā proporciju starp galvenajiem uzņēmējiem un augsto piegādātāju procentuālo līmeni. |
| --- | --- |

5.17

Industrijas konsolidācija tiek skatīta kā stūrakmens sektora dzīvotspējai nākotnē. Tomēr vēl ir jāpārliecinās par to, kā šis process tiks realizēts, ņemot vērā proporciju starp galvenajiem uzņēmējiem un augsto piegādātāju procentuālo līmeni.

Brisele, 2004. gada 30. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Informācija no pētījumiem par jūras industriju ietekmi Eiropā, ko Eiropas Komisijas uzdevumā veica no “Policy Research Corporation N.V. & ISL”.

1

(2)  Avots: Loida reģistrs (Lloyds' Register).

2

(3)  “LeaderSHIP 2015”. Eiropas kuģu būvniecības un kuģu remonta industrijas nākotnes izvērtējums, publicējusi Eiropas Komisija, Brisele, 2003. gads.

3

(4)  COM(2003) 717 galīgā red.

4

(5)  COM(2003) 717 galīgā red., 22. līnija, 14. lappuse.

5

(6)  Padomes secinājumi par “Industriālās politikas ieguldījums Eiropas Konkurētspējā” – Brisele, 2003. gada 24.novembrī (15472/03).

6

(7)  Kā, piemēram, lieli jēlnaftas tankkuģi un balkeri, kam nepieciešamas zemas tehnoloģiskās prasmes un attiecībā uz kuriem darba izmaksa sastāda salīdzinoši lielu izmaksu elementu.

7

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/8

---

Eiropas Parlamenta un Eiropas Padomes lēmuma atzinums, kas groza 2000/819/EC lēmumu par ilgtermiņa uzņēmumu un uzņēmējdarbības un īpaši mazo un vidējo uzņēmumu programmu (MVU) (2001.-2005.)

COM(2003) 758. galīgā red. – 2003/0292 (COD)

(2004/C 302/02)

2003. gada 23. decembrī Padome nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju atbilstoši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantam par

Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa darba grupa, kas bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu attiecīgajā jautājumā, pieņēma tās atzinumu 2004. gada 9. jūnijā pieņēma savu lēmumu. Ziņojuma sniedzējs bija Dimitriadisa kungs.

Savā 410. plenārajā sesijā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (30. jūnija sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošo atzinumu ar140 balsīm par, 1 pret un 4 atturoties:

1.   Priekšvārds

| 1.1 | ES gan pirms, gan pēc Lisabonas mērķu uzstādīšanas ir saskārusies un joprojām saskaras: 1) ar nopietnām problēmām attiecībā uz Eiropas uzņēmumu konkurētspēju un modernizāciju, it sevišķi MVU; 2) nopietnu valsts iestāžu neprasmi un pārmērīgu birokrātiju, veicinot uzņēmējdarbību; 3) koordinēšanas neesamību starp tiem, kas pārstāv MVU, varas iestādes un komisiju, veicinot konkurētspēju; 4) koordinēšanas neesamību starp nacionālajām politikām MVU atbalstam; 5) būtisku ilgtermiņa MVU stratēģiju neesamību dalībvalstīs; 6) nopietnām attiecībām attiecībā uz finansiālo atbalstu uzņēmumiem (it sevišķi MVU) no bankas sektora un uzņēmējdarbības kapitāla nozares; 7) augstas kreditēšanas izmaksas tiem, kuriem pieder mazi MVU, un paaugstinātu risku; 8) pastāvīgas MVU politikas neesamību. |
| --- | --- |

1.1

ES gan pirms, gan pēc Lisabonas mērķu uzstādīšanas ir saskārusies un joprojām saskaras: 1) ar nopietnām problēmām attiecībā uz Eiropas uzņēmumu konkurētspēju un modernizāciju, it sevišķi MVU; 2) nopietnu valsts iestāžu neprasmi un pārmērīgu birokrātiju, veicinot uzņēmējdarbību; 3) koordinēšanas neesamību starp tiem, kas pārstāv MVU, varas iestādes un komisiju, veicinot konkurētspēju; 4) koordinēšanas neesamību starp nacionālajām politikām MVU atbalstam; 5) būtisku ilgtermiņa MVU stratēģiju neesamību dalībvalstīs; 6) nopietnām attiecībām attiecībā uz finansiālo atbalstu uzņēmumiem (it sevišķi MVU) no bankas sektora un uzņēmējdarbības kapitāla nozares; 7) augstas kreditēšanas izmaksas tiem, kuriem pieder mazi MVU, un paaugstinātu risku; 8) pastāvīgas MVU politikas neesamību.

| 1.2 | ES atzīst, ka, iekams tiks izveidots iekšējs tirgus likumdošanas un likumu ietvaros, MVU pilnīgi nav pieņēmusi pašreizējo sistēmu un tās iespējamās priekšrocības un pilnīgi neizmanto šo potenciālu. |
| --- | --- |

1.2

ES atzīst, ka, iekams tiks izveidots iekšējs tirgus likumdošanas un likumu ietvaros, MVU pilnīgi nav pieņēmusi pašreizējo sistēmu un tās iespējamās priekšrocības un pilnīgi neizmanto šo potenciālu.

| 1.3 | ES palielina smagās cīņas apjomus pret starptautisko konkurenci, pret vērā ņemamo ASV ekonomisko un politisko ietekmi (1), kas ir sasniegusi ļoti augstu konkurētspēju un produktivitāti, un pret Japānu, Dienvidaustrumāzijas zemēm (2), un topošajām ekonomikām kā, piemēram, Ķīnas, Indijas un Brazīlijas. |
| --- | --- |

1.3

ES palielina smagās cīņas apjomus pret starptautisko konkurenci, pret vērā ņemamo ASV ekonomisko un politisko ietekmi (1), kas ir sasniegusi ļoti augstu konkurētspēju un produktivitāti, un pret Japānu, Dienvidaustrumāzijas zemēm (2), un topošajām ekonomikām kā, piemēram, Ķīnas, Indijas un Brazīlijas.

| 1.4 | Visnopietnākā sociālā un ekonomiskā problēma, ar kuru saskaras ES, ir bezdarbs; arī jaunu darba vietu izveidi ES ir padarījusi par savu primāro mērķi, īpaši MVU, kas veido lielum lielo vairumu no Eiropas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.4

Visnopietnākā sociālā un ekonomiskā problēma, ar kuru saskaras ES, ir bezdarbs; arī jaunu darba vietu izveidi ES ir padarījusi par savu primāro mērķi, īpaši MVU, kas veido lielum lielo vairumu no Eiropas uzņēmumiem.

| 1.5 | ES pieliek ievērojamas pūles, lai atbalstītu pētniecību un tehniskās zinātnes, jo ES zina, ka, veicot uzlabojumus šajos sektoros, tas ir vienīgais veids, kas nodrošinās attīstību un progresu, bet ierosinātā stratēģija ne vienmēr nodrošina cerētos rezultātus, jo tiem nav elastīgu mehānismu un noteiktu satvaru, kas savukārt veicina birokrātiju, samazina efektivitāti un rada nevēlamas aizkavēšanās. |
| --- | --- |

1.5

ES pieliek ievērojamas pūles, lai atbalstītu pētniecību un tehniskās zinātnes, jo ES zina, ka, veicot uzlabojumus šajos sektoros, tas ir vienīgais veids, kas nodrošinās attīstību un progresu, bet ierosinātā stratēģija ne vienmēr nodrošina cerētos rezultātus, jo tiem nav elastīgu mehānismu un noteiktu satvaru, kas savukārt veicina birokrātiju, samazina efektivitāti un rada nevēlamas aizkavēšanās.

| 1.6 | Atbildot uz iepriekšminēto, Amsterdamas Padome (1997. gada jūnijs) un īpašais Sammits par nodarbinātības jautājumiem (1997. gada novembris, Luksemburga) iedibināja fondus Pieaugumam un nodarbinātības iniciatīvai, tai laikā Ministru padome ar 98/347/EK (3) un 2000/819/EK (4) lēmumiem iedibināja fondus organizētam un turpmākam Eiropas uzņēmējdarbības atbalstam kopā ar īpašām programmām, lai izveidotu vairāk darba vietu. |
| --- | --- |

1.6

Atbildot uz iepriekšminēto, Amsterdamas Padome (1997. gada jūnijs) un īpašais Sammits par nodarbinātības jautājumiem (1997. gada novembris, Luksemburga) iedibināja fondus Pieaugumam un nodarbinātības iniciatīvai, tai laikā Ministru padome ar 98/347/EK (3) un 2000/819/EK (4) lēmumiem iedibināja fondus organizētam un turpmākam Eiropas uzņēmējdarbības atbalstam kopā ar īpašām programmām, lai izveidotu vairāk darba vietu.

2.   Ievads

2.1   Mērķi

Programmas mērķis ir veicināt darba vietu izveidi un iedibināt, kā arī attīstīt novatoriskus mazus un vidējus uzņēmumus, kā tas ir noteikts Komisijas 96/280/EC ieteikumos, palielinot pieejamos finanšu resursus un tādējādi palielinot investīcijas MVU.

| 2.1.1 | MVU tiek atbalstīti tāpēc, ka ir uzskatāmi parādīts, ka tie krietni vieglāk rada jaunas darba vietas, jo labi piemērojas mainīgajiem tirgus apstākļiem, vieglāk pieņem lēmumus un krietni ātrāk īsteno jaunās prasības uzņēmuma ietvaros. Turklāt bieži vien MVU ir tie, kuriem ir visvairāk iedibināšanas problēmu (birokrātijas un finanšu resursu neesamības dēļ), sekmējot novatoriskus projektus (kas tiem neļauj piekļūt finansējumam no bankām un jaunajās dalībvalstīs banku sistēmu neesamība, kas spēj nodrošināt līdzīgu finansējumu) un virzoties uz starptautisku sadarbību. |
| --- | --- |

2.1.1

MVU tiek atbalstīti tāpēc, ka ir uzskatāmi parādīts, ka tie krietni vieglāk rada jaunas darba vietas, jo labi piemērojas mainīgajiem tirgus apstākļiem, vieglāk pieņem lēmumus un krietni ātrāk īsteno jaunās prasības uzņēmuma ietvaros. Turklāt bieži vien MVU ir tie, kuriem ir visvairāk iedibināšanas problēmu (birokrātijas un finanšu resursu neesamības dēļ), sekmējot novatoriskus projektus (kas tiem neļauj piekļūt finansējumam no bankām un jaunajās dalībvalstīs banku sistēmu neesamība, kas spēj nodrošināt līdzīgu finansējumu) un virzoties uz starptautisku sadarbību.

2.2   Apraksts – programmas sfēra

Programma sastāv no trijām shēmām: i) riska kapitāla shēmas (ETS palaides shēmas (5)), kuras vada Eiropas Investīciju fonds (EIF); ii) finanšu atbalsta shēmas, lai veicinātu transnacionālu kopuzņēmumu izveidi starp MVU ES zonā (Eiropas kopuzņēmums – EKU), kuru vada Komisija; iii) garantijas shēmas (MVU garantijas shēmas), kuras vada EIF.

| 2.2.1 | Programmas budžets bija €423,56 miljoni, kurus veidoja €168 EIS Palaides shēmai, €57 EKU vajadzībām un €198,56 miljoni MVU Garantijas shēmām. Lielās MVU Garantijas shēmas pagarinājuma dēļ EKU nodeva €30,56 miljonus. Līdz 2002. gada 29. maijam vai līdz perioda beigām, kas pārklāj budžeta līdzekļu nodošanu, sākotnējais budžeta izvietojums EIS Palaides shēmai un MVU Garantijas shēmai bija pilnīgi EIS uzticēts. EKU vajadzībām bija pieejami €14,5 miljoni, lai īstenotu dažādus projektus. |
| --- | --- |

2.2.1

Programmas budžets bija €423,56 miljoni, kurus veidoja €168 EIS Palaides shēmai, €57 EKU vajadzībām un €198,56 miljoni MVU Garantijas shēmām. Lielās MVU Garantijas shēmas pagarinājuma dēļ EKU nodeva €30,56 miljonus. Līdz 2002. gada 29. maijam vai līdz perioda beigām, kas pārklāj budžeta līdzekļu nodošanu, sākotnējais budžeta izvietojums EIS Palaides shēmai un MVU Garantijas shēmai bija pilnīgi EIS uzticēts. EKU vajadzībām bija pieejami €14,5 miljoni, lai īstenotu dažādus projektus.

| 2.2.2 | Riska kapitāla shēma (ETF Palaides shēma) atbalsta riska kapitāla investīcijas MVU, īpaši palaides posmā un to agrīnajos attīstības posmos un/vai novatoriskajos MVU, investējot specializētajos uzņēmējdarbības kapitāla finansējumos. |
| --- | --- |

2.2.2

Riska kapitāla shēma (ETF Palaides shēma) atbalsta riska kapitāla investīcijas MVU, īpaši palaides posmā un to agrīnajos attīstības posmos un/vai novatoriskajos MVU, investējot specializētajos uzņēmējdarbības kapitāla finansējumos.

| 2.2.2.1 | Saskaņā ar Eiropas Kopuzņēmumu (EKU) ES nodrošina finansiālu atbalstu MVU, lai iedibinātu jaunus transnacionālus kopuzņēmumus ES. |
| --- | --- |

2.2.2.1

Saskaņā ar Eiropas Kopuzņēmumu (EKU) ES nodrošina finansiālu atbalstu MVU, lai iedibinātu jaunus transnacionālus kopuzņēmumus ES.

| 2.2.2.2 | Saskaņā ar MVU Garantijas shēmu ES nodrošina finansējumu, lai segtu EIS garantiju un pretgarantiju izmaksas un lai veicinātu aizņēmumu pieaugumu jauniem, novatoriskiem MVU. Tas tiek panākts, palielinot garantijas shēmu jaudu, kas darbojas dalībvalstīs un ir saistītas gan ar esošajām, gan jaunajām programmām. Shēma sedz zaudējumu daļu, kas rodas garantiju dēļ, līdz predestinētam apjomam ar īpašu uzsvaru uz līdzekļu piešķiršanu MVU nemateriālajiem aktīviem. |
| --- | --- |

2.2.2.2

Saskaņā ar MVU Garantijas shēmu ES nodrošina finansējumu, lai segtu EIS garantiju un pretgarantiju izmaksas un lai veicinātu aizņēmumu pieaugumu jauniem, novatoriskiem MVU. Tas tiek panākts, palielinot garantijas shēmu jaudu, kas darbojas dalībvalstīs un ir saistītas gan ar esošajām, gan jaunajām programmām. Shēma sedz zaudējumu daļu, kas rodas garantiju dēļ, līdz predestinētam apjomam ar īpašu uzsvaru uz līdzekļu piešķiršanu MVU nemateriālajiem aktīviem.

3.   Programmas ieguldījums

| 3.1 | Pēc Komisijas ziņojuma saskaņā ar ETS Palaides shēmu uz 2002. gada jūniju programma augsto tehnoloģiju sektorā atbalstīja apmēram 206 MVU (biotehnoloģija/zinātnes par dzīvību un informācijas tehnoloģija) (6); tie arī sasniedza ļoti labus rezultātus darba vietu izveides ziņā. MVU Garantijas shēma atbalstīja 112 000 mazākus uzņēmumus, kas palielināja nodarbinātību par pāri 30 %, bet EKU atbalstīja ļoti maz ierosinājumus (tika pieņemti tikai 137 ierosinājumi). |
| --- | --- |

3.1

Pēc Komisijas ziņojuma saskaņā ar ETS Palaides shēmu uz 2002. gada jūniju programma augsto tehnoloģiju sektorā atbalstīja apmēram 206 MVU (biotehnoloģija/zinātnes par dzīvību un informācijas tehnoloģija) (6); tie arī sasniedza ļoti labus rezultātus darba vietu izveides ziņā. MVU Garantijas shēma atbalstīja 112 000 mazākus uzņēmumus, kas palielināja nodarbinātību par pāri 30 %, bet EKU atbalstīja ļoti maz ierosinājumus (tika pieņemti tikai 137 ierosinājumi).

4.   Novērojumi

| 4.1 | Komisijas ziņojums (7) par trijām shēmām ir balstīts uz ļoti nelielu uzņēmējdarbības piemēru, kas nozīmē to, ka izdarītajos secinājumos ir augsta statistisko, kā arī faktu kļūdu iespējamība. |
| --- | --- |

4.1

Komisijas ziņojums (7) par trijām shēmām ir balstīts uz ļoti nelielu uzņēmējdarbības piemēru, kas nozīmē to, ka izdarītajos secinājumos ir augsta statistisko, kā arī faktu kļūdu iespējamība.

| 4.2 | Četru gadu laikā no 1998. gada (sākuma gads) līdz 2002. gadam (izvērtējuma gads) ETS Palaides shēma atbalstīja apmēram 206 MVU. EESK uzskata, ka šis cipars ir zems, salīdzinot to ar līdzvērtīgu iniciatīvu rezultātiem ASV, kur MVU palaides izplatīšana un uzņēmējdarbības uzplaukums ir bijis balstīts uz līdzīgiem pasākumiem un augsta riska uzņēmuma kapitāla finansēts. Tikai 31 starptautiskais kopuzņēmums tika iedibināti un EKU tika izveidotas tikai 252 jaunas darba vietas, tātad rezultāts, kas nenesa gaidīto. MVU garantijas shēmas rezultāti ir labi. |
| --- | --- |

4.2

Četru gadu laikā no 1998. gada (sākuma gads) līdz 2002. gadam (izvērtējuma gads) ETS Palaides shēma atbalstīja apmēram 206 MVU. EESK uzskata, ka šis cipars ir zems, salīdzinot to ar līdzvērtīgu iniciatīvu rezultātiem ASV, kur MVU palaides izplatīšana un uzņēmējdarbības uzplaukums ir bijis balstīts uz līdzīgiem pasākumiem un augsta riska uzņēmuma kapitāla finansēts. Tikai 31 starptautiskais kopuzņēmums tika iedibināti un EKU tika izveidotas tikai 252 jaunas darba vietas, tātad rezultāts, kas nenesa gaidīto. MVU garantijas shēmas rezultāti ir labi.

| 4.3 | Prognozes, kas ir veiktas šajā ziņojumā par darba vietu izveidi uzņēmumos, kas ir saņēmuši atbalstu, ir balstītas uz agrīniem datiem (2001. gads līdz 2002. gada vidus) un tos nevar uzskatīt par atbilstošiem šīm trijām shēmām. |
| --- | --- |

4.3

Prognozes, kas ir veiktas šajā ziņojumā par darba vietu izveidi uzņēmumos, kas ir saņēmuši atbalstu, ir balstītas uz agrīniem datiem (2001. gads līdz 2002. gada vidus) un tos nevar uzskatīt par atbilstošiem šīm trijām shēmām.

| 4.4 | EESK nesniedz galīgus, konkrētus un pilnīgus datus par jaunu darba vietu izveidi (1998.–2003.), kas īsti neļauj novērtēt situāciju un sniegt ziņas un izdarīt secinājumus. EESK tomēr atkal pievērš īpašu interesi jaunu darba vietu izveidei un griežas pie Komisijas, lai to padarītu par visnozīmīgāko prioritāti pēc ilgtermiņa programmas pieņemšanas. |
| --- | --- |

4.4

EESK nesniedz galīgus, konkrētus un pilnīgus datus par jaunu darba vietu izveidi (1998.–2003.), kas īsti neļauj novērtēt situāciju un sniegt ziņas un izdarīt secinājumus. EESK tomēr atkal pievērš īpašu interesi jaunu darba vietu izveidei un griežas pie Komisijas, lai to padarītu par visnozīmīgāko prioritāti pēc ilgtermiņa programmas pieņemšanas.

| 4.5 | Augsta riska investīcijas ir obligāts priekšnoteikums, lai veicinātu novatoriskas idejas, kas tiktu transformētas uzņēmumos un dotu rezultātu veiksmīgos investīciju projektos. Dažu uzņēmumu fenomenālie panākumi kompensē citu novatorisku uzņēmumu neveiksmes, kuras tirgus nepieņēma. |
| --- | --- |

4.5

Augsta riska investīcijas ir obligāts priekšnoteikums, lai veicinātu novatoriskas idejas, kas tiktu transformētas uzņēmumos un dotu rezultātu veiksmīgos investīciju projektos. Dažu uzņēmumu fenomenālie panākumi kompensē citu novatorisku uzņēmumu neveiksmes, kuras tirgus nepieņēma.

| 4.6 | Shēma pilnībā neņem vērā tradicionālo ekonomiku. Bieži vien nosūtot novatoriskām darbībām, tas izslēdz pieejas iespēju mazo un vidējo tradicionālās uzņēmējdarbības finansējumam. Inovācija ir ļoti nozīmīgs ekonomikas modernizēšanas un konkurētspējas sekmēšanas rīks. Bet ir jābūt uzsvērtam, ka: a) pastāv Eiropas uzņēmējdarbības risks, zaudējot tirgus daļas pastāvīgu tradicionālo sektoru produktu importam no zemu cenu trešajām valstīm; b) ja nav paredzēts atbalsts tradicionālajiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, tad pastāv risks, ka tirdzniecības un vairumtirdzniecības sektoros tiks izveidoti oligopoli ar ķēdes reakciju visam ražošanas procesam un būs darba vietu tīrie zaudējumi. |
| --- | --- |

4.6

Shēma pilnībā neņem vērā tradicionālo ekonomiku. Bieži vien nosūtot novatoriskām darbībām, tas izslēdz pieejas iespēju mazo un vidējo tradicionālās uzņēmējdarbības finansējumam. Inovācija ir ļoti nozīmīgs ekonomikas modernizēšanas un konkurētspējas sekmēšanas rīks. Bet ir jābūt uzsvērtam, ka: a) pastāv Eiropas uzņēmējdarbības risks, zaudējot tirgus daļas pastāvīgu tradicionālo sektoru produktu importam no zemu cenu trešajām valstīm; b) ja nav paredzēts atbalsts tradicionālajiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, tad pastāv risks, ka tirdzniecības un vairumtirdzniecības sektoros tiks izveidoti oligopoli ar ķēdes reakciju visam ražošanas procesam un būs darba vietu tīrie zaudējumi.

| 4.7 | Birokrātijas izskaušana, pilna apjoma apkalpošanas iedibināšana, kas ir atbildīga par īstenošanas darbībām, un atbrīvošanās no nevajadzīgajiem dokumentiem, mūsdienu tehnoloģiju izmantošana ir pamata prasības MVU iesaistīšanai programmās. |
| --- | --- |

4.7

Birokrātijas izskaušana, pilna apjoma apkalpošanas iedibināšana, kas ir atbildīga par īstenošanas darbībām, un atbrīvošanās no nevajadzīgajiem dokumentiem, mūsdienu tehnoloģiju izmantošana ir pamata prasības MVU iesaistīšanai programmās.

5.   Secinājumi

| 5.1 | EESK atbalsta Komisijas ierosinātos 2000/819/EK lēmuma labojumus. |
| --- | --- |

5.1

EESK atbalsta Komisijas ierosinātos 2000/819/EK lēmuma labojumus.

| 5.2 | Komiteja piekrīt Komisijas uzskatam, ka pilnīgs triju finansēšanas instrumentu ieguldījums var tikai būt novērtēts pēc vērā ņemama laika posma, bet tā uzskata, ka ir pagājis pietiekami daudz laika kopš tie tika ieviesti, lai izdarītu secinājumus un veiktu noteiktus labojumus, un ka pašreizējā nežēlīgajā konkurētspējīgā globalizētajā ekonomikas laikmetā tas ir būtiski, kopš uzņēmējdarbības virzība un perspektīvas ir pastāvīgi mainīgas. |
| --- | --- |

5.2

Komiteja piekrīt Komisijas uzskatam, ka pilnīgs triju finansēšanas instrumentu ieguldījums var tikai būt novērtēts pēc vērā ņemama laika posma, bet tā uzskata, ka ir pagājis pietiekami daudz laika kopš tie tika ieviesti, lai izdarītu secinājumus un veiktu noteiktus labojumus, un ka pašreizējā nežēlīgajā konkurētspējīgā globalizētajā ekonomikas laikmetā tas ir būtiski, kopš uzņēmējdarbības virzība un perspektīvas ir pastāvīgi mainīgas.

| 5.3 | EESK saprot, ka 2001. un 2002. gada laikā starptautiskā uzņēmējdarbības vide bija nelabvēlīga un ka bija samazināta uzņēmumu kapitāla apgāde ES ietvaros un ka lielo banku sektorā negribēja aizdot MVU. 2002. gadā garantiju pieprasījums Eiropā būtiski pieauga, jo lielās bankas sāka prasīt papildu drošību lielā riska un lielo izmaksu dēļ, kas ir saistītas ar aizdevumu vadību. Šajā situācijā EESK ņēma vērā instrumentus, īpaši Garantijas shēmu un Palaides shēmu, lai joprojām būtu noderīgas. Tā arī ieteica spēcīgāku sadarbību ar specializētām nelielām bankām, kas darbojas galvenokārt ar MVU un kurām ir elastīgas sakaru sistēmas. |
| --- | --- |

5.3

EESK saprot, ka 2001. un 2002. gada laikā starptautiskā uzņēmējdarbības vide bija nelabvēlīga un ka bija samazināta uzņēmumu kapitāla apgāde ES ietvaros un ka lielo banku sektorā negribēja aizdot MVU. 2002. gadā garantiju pieprasījums Eiropā būtiski pieauga, jo lielās bankas sāka prasīt papildu drošību lielā riska un lielo izmaksu dēļ, kas ir saistītas ar aizdevumu vadību. Šajā situācijā EESK ņēma vērā instrumentus, īpaši Garantijas shēmu un Palaides shēmu, lai joprojām būtu noderīgas. Tā arī ieteica spēcīgāku sadarbību ar specializētām nelielām bankām, kas darbojas galvenokārt ar MVU un kurām ir elastīgas sakaru sistēmas.

| 5.4 | EESK atbalsta projektus triju shēmu pakļautībā un atzīst, ka tie ir nepieciešami. Tomēr tā ņem vērā procesu, ar kuru MVU piekļūst apgrūtinošiem, birokrātiskiem un neelastīgiem instrumentiem, kopš tā laika, kad uzņēmumiem bieži vien ir vērā ņemamas problēmas, iegūstot informāciju, un problēmas ar iekšzemes procedūrām. |
| --- | --- |

5.4

EESK atbalsta projektus triju shēmu pakļautībā un atzīst, ka tie ir nepieciešami. Tomēr tā ņem vērā procesu, ar kuru MVU piekļūst apgrūtinošiem, birokrātiskiem un neelastīgiem instrumentiem, kopš tā laika, kad uzņēmumiem bieži vien ir vērā ņemamas problēmas, iegūstot informāciju, un problēmas ar iekšzemes procedūrām.

| 5.5 | EESK ņem vērā MVU Garantijas shēmu, kas ir īpaši noderīga un prasa šo finansējumu, lai būtiski pavirzītos uz priekšu, kā arī tieši katram veiktajam mēģinājumam, lai iekļautu tās valstis, kas līdz šim nav bijušas pārklātas (Grieķija, Īrija un Luksemburga). |
| --- | --- |

5.5

EESK ņem vērā MVU Garantijas shēmu, kas ir īpaši noderīga un prasa šo finansējumu, lai būtiski pavirzītos uz priekšu, kā arī tieši katram veiktajam mēģinājumam, lai iekļautu tās valstis, kas līdz šim nav bijušas pārklātas (Grieķija, Īrija un Luksemburga).

| 5.6 | EESK atbalsta Garantijas shēmas pagarināšanu līdz ar jaunu dalībvalstu iestāju, kurās ir tūkstošiem MVU, bet kurām nav pieejas banku aizdevumiem un tādējādi nespēj efektīvi investēt un izveidot jaunas darba vietas. |
| --- | --- |

5.6

EESK atbalsta Garantijas shēmas pagarināšanu līdz ar jaunu dalībvalstu iestāju, kurās ir tūkstošiem MVU, bet kurām nav pieejas banku aizdevumiem un tādējādi nespēj efektīvi investēt un izveidot jaunas darba vietas.

| 5.7 | EESK uzskata, ka programmas budžetam būtu jābūt atkārtoti izskatītam, lai segtu jauno dalībvalstu vajadzības. Pašreiz pieejamais budžets bija paredzēts tikai 15, bet ne 25 dalībvalstīm un jaunajām dalībvalstīm noteikti ir lielākas vajadzības. |
| --- | --- |

5.7

EESK uzskata, ka programmas budžetam būtu jābūt atkārtoti izskatītam, lai segtu jauno dalībvalstu vajadzības. Pašreiz pieejamais budžets bija paredzēts tikai 15, bet ne 25 dalībvalstīm un jaunajām dalībvalstīm noteikti ir lielākas vajadzības.

| 5.8 | EESK griežas pie Komisijas, lai tā veiktu nepieciešamās darbības turpmākajai ETS Palaides shēmas sekmēšanai, kopš tas ir nozīmīgs MVU inovāciju izveides instruments un augsta riska uzņēmējdarbības atbalsta instruments, kas ir nepieciešams, lai attīstītu pētniecību un tehnoloģijas, kā arī citas MVU investīciju shēmas, kas neietilpst augsto tehnoloģiju grupā, bet ir nozīmīgu uzņēmējdarbības interešu zonā un tai ir jābūt piekļuvei visu veidu finansējuma līdzekļiem un instrumentiem. Tāpēc Komiteja ierosina, lai:






  a) | tiktu nodrošinātas garantijas visiem uzņēmuma likumīgajiem veidiem, neskatoties uz to darbības veidu. |
| --- | --- | --- |

5.8

EESK griežas pie Komisijas, lai tā veiktu nepieciešamās darbības turpmākajai ETS Palaides shēmas sekmēšanai, kopš tas ir nozīmīgs MVU inovāciju izveides instruments un augsta riska uzņēmējdarbības atbalsta instruments, kas ir nepieciešams, lai attīstītu pētniecību un tehnoloģijas, kā arī citas MVU investīciju shēmas, kas neietilpst augsto tehnoloģiju grupā, bet ir nozīmīgu uzņēmējdarbības interešu zonā un tai ir jābūt piekļuvei visu veidu finansējuma līdzekļiem un instrumentiem. Tāpēc Komiteja ierosina, lai:

a)

tiktu nodrošinātas garantijas visiem uzņēmuma likumīgajiem veidiem, neskatoties uz to darbības veidu.

| b) | Visiem uzņēmumu veidiem tiktu padarīts pieejams finansējums ar ETS Palaides starpniecību. |
| --- | --- |

b)

Visiem uzņēmumu veidiem tiktu padarīts pieejams finansējums ar ETS Palaides starpniecību.

| c) | Tiktu sniegts vairāk atbalsta inovācijām, augsta riska iniciatīvām. |
| --- | --- |

c)

Tiktu sniegts vairāk atbalsta inovācijām, augsta riska iniciatīvām.

| d) | Visos gadījumos būtu progresīvs pieaugums sākuma kapitālā (ETS), kas balstās darba vietās, vai būtu pieaugums nodarbinātības vai inovāciju ziņā. |
| --- | --- |

d)

Visos gadījumos būtu progresīvs pieaugums sākuma kapitālā (ETS), kas balstās darba vietās, vai būtu pieaugums nodarbinātības vai inovāciju ziņā.

| e) | Banku sistēmai būtu jābūt iesaistītai informācijas izplatīšanā un finansējuma atbalstā, kā arī garantijas programmās. |
| --- | --- |

e)

Banku sistēmai būtu jābūt iesaistītai informācijas izplatīšanā un finansējuma atbalstā, kā arī garantijas programmās.

| f) | Jābūt ņemtai vērā beneficiāra uzņēmumam piemērojamās procentu likmes iespējai, kas tiktu pārrunāta uz centrālās vienošanās pamata starp garantijas shēmu un bankām. |
| --- | --- |

f)

Jābūt ņemtai vērā beneficiāra uzņēmumam piemērojamās procentu likmes iespējai, kas tiktu pārrunāta uz centrālās vienošanās pamata starp garantijas shēmu un bankām.

| g) | Ir jābūt apsvērtai nacionālo iniciatīvu atbalsta iespējai ar garantijas shēmas palīdzību. |
| --- | --- |

g)

Ir jābūt apsvērtai nacionālo iniciatīvu atbalsta iespējai ar garantijas shēmas palīdzību.

| 5.9 | EESK ņem vērā privāto un sabiedrisko pieejamo kapitālu ES zonā RTD vajadzībām, kas ir prasībām nepiemērots, lai segtu lielākas MVU vajadzības informācijas, jauno tehnoloģiju un biotehnoloģijas sektoros. Komiteja pieprasa, lai būtu atrasts ievērojami palielināts finansējums, lai segtu tās vajadzības. |
| --- | --- |

5.9

EESK ņem vērā privāto un sabiedrisko pieejamo kapitālu ES zonā RTD vajadzībām, kas ir prasībām nepiemērots, lai segtu lielākas MVU vajadzības informācijas, jauno tehnoloģiju un biotehnoloģijas sektoros. Komiteja pieprasa, lai būtu atrasts ievērojami palielināts finansējums, lai segtu tās vajadzības.

| 5.10 | Kur tas ir nepieciešams, tiek iedibinātas ātrgaitas un elastīgas sistēmas un ļoti veiksmīgi vadītas ES; tās būtu jāņem vērā, jāizvērtē un jāizmanto. Šeit būtu jābūt plašākai sadarbības pakāpei ar specializētajiem uzņēmējdarbības kapitāla fondiem, lai kur un vienalga kādi investīciju procenti būtu. (8) EESK aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu šajā jautājumā. |
| --- | --- |

5.10

Kur tas ir nepieciešams, tiek iedibinātas ātrgaitas un elastīgas sistēmas un ļoti veiksmīgi vadītas ES; tās būtu jāņem vērā, jāizvērtē un jāizmanto. Šeit būtu jābūt plašākai sadarbības pakāpei ar specializētajiem uzņēmējdarbības kapitāla fondiem, lai kur un vienalga kādi investīciju procenti būtu. (8) EESK aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu šajā jautājumā.

| 5.11 | EESK uzskata, ka ir jāvelta vairāk pūļu, lai informētu MVU par Garantijas shēmas esamību un darbību un jārod labāki piekļuves un sazināšanās veidus ar EIS un FIB. Īstenotais pētījums uzrādīja, ka vairums MVU nezina, ka ES tiem ir iedibinājusi oficiālu atbalsta sistēmu. Tāpēc ir nepieciešams tieši iesaistīt biznesa organizācijas (tirdzniecības palātu, tirdzniecības asociācijas, mazu un vidēju uzņēmumu organizācijas utt.), lai uzlabotu informācijas apgādi un izveidotu tiešākus un efektīvākus sakarus ar MVU, un lai krietni ātrāk atrisinātu praktiskās problēmas, kas rodas tad, kad programma ir īstenota. |
| --- | --- |

5.11

EESK uzskata, ka ir jāvelta vairāk pūļu, lai informētu MVU par Garantijas shēmas esamību un darbību un jārod labāki piekļuves un sazināšanās veidus ar EIS un FIB. Īstenotais pētījums uzrādīja, ka vairums MVU nezina, ka ES tiem ir iedibinājusi oficiālu atbalsta sistēmu. Tāpēc ir nepieciešams tieši iesaistīt biznesa organizācijas (tirdzniecības palātu, tirdzniecības asociācijas, mazu un vidēju uzņēmumu organizācijas utt.), lai uzlabotu informācijas apgādi un izveidotu tiešākus un efektīvākus sakarus ar MVU, un lai krietni ātrāk atrisinātu praktiskās problēmas, kas rodas tad, kad programma ir īstenota.

| 5.12 | EESK uzskata, ka tūlīt pēc jauno dalībvalstu iestājas ir jābūt īstenotam īpašam novērtējumam, lai paplašinātu shēmas, jo, lai gan novērtējums ir bijis veidots no tām problēmām, ar kurām ir sastapušās jaunās dalībvalstis, ir zināms, ka: a) pašreizējā situācija izrādīsies neizdevīgāka nekā ir ziņots, b) būs nepieciešami būtiski atbalsta līmeņi nekā pašreiz ir novērtēts, c) būs nepieciešams korekcijas periods, kas izraisīs nopietnus riskus MVU. |
| --- | --- |

5.12

EESK uzskata, ka tūlīt pēc jauno dalībvalstu iestājas ir jābūt īstenotam īpašam novērtējumam, lai paplašinātu shēmas, jo, lai gan novērtējums ir bijis veidots no tām problēmām, ar kurām ir sastapušās jaunās dalībvalstis, ir zināms, ka: a) pašreizējā situācija izrādīsies neizdevīgāka nekā ir ziņots, b) būs nepieciešami būtiski atbalsta līmeņi nekā pašreiz ir novērtēts, c) būs nepieciešams korekcijas periods, kas izraisīs nopietnus riskus MVU.

| 5.13 | EESK piekrīt Komisijas ierosinājumam pakāpeniski pārtraukt EKU agrāk, paturot prātā tās pašreizējo kritizēto struktūru. Lai gan ESSK gribētu uzsvērt to, ka tā arī turpinās atbalstīt transnacionālos kopuzņēmumus, jo tā tic, ka pastāv nozīmīga kavēšanās transnacionālajos projektos un uzņēmējdarbībā ES un ka barjeras uzņēmējdarbībai Eiropā būtu jānoņem. |
| --- | --- |

5.13

EESK piekrīt Komisijas ierosinājumam pakāpeniski pārtraukt EKU agrāk, paturot prātā tās pašreizējo kritizēto struktūru. Lai gan ESSK gribētu uzsvērt to, ka tā arī turpinās atbalstīt transnacionālos kopuzņēmumus, jo tā tic, ka pastāv nozīmīga kavēšanās transnacionālajos projektos un uzņēmējdarbībā ES un ka barjeras uzņēmējdarbībai Eiropā būtu jānoņem.

| 5.14 | Būs arī nepieciešams ņemt vērā atkārtotas EKU programmas ievadīšanas iespējamību vai programmas, kas ir balstīta uz līdzīgu principu, ja un kad pēc paplašināšanās pieaugs iespējas izveidot transnacionālos uzņēmumus ES un EEA ietvaros. Tādējādi būtu jābūt politikai, lai atbalstītu transnacionālus uzņēmumus starp MVU tā, lai būtu iespējams sasniegt šo nozīmīgo mērķi bez ārkārtējas birokrātijas, kas traucē EKU programmai un bija iemesls tās neveiksmei. |
| --- | --- |

5.14

Būs arī nepieciešams ņemt vērā atkārtotas EKU programmas ievadīšanas iespējamību vai programmas, kas ir balstīta uz līdzīgu principu, ja un kad pēc paplašināšanās pieaugs iespējas izveidot transnacionālos uzņēmumus ES un EEA ietvaros. Tādējādi būtu jābūt politikai, lai atbalstītu transnacionālus uzņēmumus starp MVU tā, lai būtu iespējams sasniegt šo nozīmīgo mērķi bez ārkārtējas birokrātijas, kas traucē EKU programmai un bija iemesls tās neveiksmei.

| 5.15 | EESK tic, ka pēc jau gūtās pieredzes ar Sestā Satvara programmu Izpētes un tehnoloģiskajai attīstībai MVU vajadzībām būtu atkārtoti jāievieš maza mēroga programmas, kopš šādas programmas pašreiz nav ilgtermiņa programmas koncepcijas daļa. |
| --- | --- |

5.15

EESK tic, ka pēc jau gūtās pieredzes ar Sestā Satvara programmu Izpētes un tehnoloģiskajai attīstībai MVU vajadzībām būtu atkārtoti jāievieš maza mēroga programmas, kopš šādas programmas pašreiz nav ilgtermiņa programmas koncepcijas daļa.

| 5.16 | EESK atzīst, ka ir lielas administratīvās maksas, īstenojot zema līmeņa finansējuma programmas, un ka tāpēc ir tendence tās ievērojami ierobežot. Tomēr piezīmē, ka, samazinot šādas programmas, tas liedz MVU piekļuvi, kas nespēj gūt labumu no augsta līmeņa finansēšanas programmām. Šo iemeslu dēļ EESK piekrīt Eiropas Parlamentam un steidzina Komisiju būt īpaši rūpīgai attiecībā uz šo programmu samazināšanu vai atcelšanu, īpaši kopš tie skaidri nodrošināja MVU pašreizējās vajadzības. Komiteja uzskata, ka šim nolūkam ir nepieciešams komisijai strādāt kopā ar uzņēmējdarbības organizācijām. |
| --- | --- |

5.16

EESK atzīst, ka ir lielas administratīvās maksas, īstenojot zema līmeņa finansējuma programmas, un ka tāpēc ir tendence tās ievērojami ierobežot. Tomēr piezīmē, ka, samazinot šādas programmas, tas liedz MVU piekļuvi, kas nespēj gūt labumu no augsta līmeņa finansēšanas programmām. Šo iemeslu dēļ EESK piekrīt Eiropas Parlamentam un steidzina Komisiju būt īpaši rūpīgai attiecībā uz šo programmu samazināšanu vai atcelšanu, īpaši kopš tie skaidri nodrošināja MVU pašreizējās vajadzības. Komiteja uzskata, ka šim nolūkam ir nepieciešams komisijai strādāt kopā ar uzņēmējdarbības organizācijām.

| 5.17 | EESK ņem vērā Eiropas mazo uzņēmumu hartu, kas ir pieņemta Eiropas Padomē Feirā (2002. gada 19. jūnijā), kas ir īpaši nozīmīga iniciatīva un ir noformējusi daudzus atzinumus šajā jautājumā. Komiteja būtu vairākkārt atkārtojusi vajadzību īstenot hartas nosacījumus praksē uz skaidru likumīgu nosacījumu pamata. |
| --- | --- |

5.17

EESK ņem vērā Eiropas mazo uzņēmumu hartu, kas ir pieņemta Eiropas Padomē Feirā (2002. gada 19. jūnijā), kas ir īpaši nozīmīga iniciatīva un ir noformējusi daudzus atzinumus šajā jautājumā. Komiteja būtu vairākkārt atkārtojusi vajadzību īstenot hartas nosacījumus praksē uz skaidru likumīgu nosacījumu pamata.

| 5.18 | EESK atbalsta finansēšanas mērķus, kas ir noteikti I. pielikumā (darbības sfēru apraksts) MVU Garantijas shēmai (I. pielikums, 4.a) i) punkts, bet tā uzskata, ka tas varētu būt turpmāk paplašināts pēc nopietna un ilgstoša dialoga ar MVU pārstāvošām organizācijām (piem., kvalitātes sistēmām, apkārtējās vides studijām, kvalitātes studijām, tehniskā un tehnoloģiskā atbalsta, tehnoloģijas pārneses)). |
| --- | --- |

5.18

EESK atbalsta finansēšanas mērķus, kas ir noteikti I. pielikumā (darbības sfēru apraksts) MVU Garantijas shēmai (I. pielikums, 4.a) i) punkts, bet tā uzskata, ka tas varētu būt turpmāk paplašināts pēc nopietna un ilgstoša dialoga ar MVU pārstāvošām organizācijām (piem., kvalitātes sistēmām, apkārtējās vides studijām, kvalitātes studijām, tehniskā un tehnoloģiskā atbalsta, tehnoloģijas pārneses)).

| 5.19 | EESK uzskata, ka komisijai ir jāveic krietni izlēmīgākas un efektīvākas darbības, lai stiprinātu novatoriskus MVU un pārtrauktu birokrātisma līmeni programmās (piem., atbrīvojot no nevajadzīgajiem dokumentiem, paātrinātu procedūras utt.), tā kā tam ir negatīvas sekas un izraisa nevajadzīgu aizkavēšanos. |
| --- | --- |

5.19

EESK uzskata, ka komisijai ir jāveic krietni izlēmīgākas un efektīvākas darbības, lai stiprinātu novatoriskus MVU un pārtrauktu birokrātisma līmeni programmās (piem., atbrīvojot no nevajadzīgajiem dokumentiem, paātrinātu procedūras utt.), tā kā tam ir negatīvas sekas un izraisa nevajadzīgu aizkavēšanos.

| 5.20 | EESK ir apmierināta ar veidu, kā programmas ir attīstītas, un cer, ka tās turpinās atbalstīt un uzlabot. |
| --- | --- |

5.20

EESK ir apmierināta ar veidu, kā programmas ir attīstītas, un cer, ka tās turpinās atbalstīt un uzlabot.

Brisele, 2004. gada 30. jūnijs

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo un lietu komitejai un Reģionu komitejai: “Darbības plāns: Eiropas dienas kārtība uzņēmējdarbībai”, COM(2004) 70 galīgā red., 11.02.2004.

1

(2)  Commission Staff Working Document: “2003. gada ziņojums par Eiropas konkurētspēju”, SEC(2003) 1299, 12.11.2003.

2

(3)  Padomes 98/347/EC lēmums par finanšu palīdzības novatoriskiem un darba vietu izveidi maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) jautājumiem - pieauguma un nodarbinātības iniciatīva – 29.05.1998 OV L 155.

3

(4)  Padomes 2000/819/EC lēmums par ilgtermiņa programmu uzņēmumiem un uzņēmējdarbībai, it īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (2001.–2005.).

4

(5)  ETS: Eiropas tehnoloģijas shēma, kuru iedibināja Eiropas Investīciju banka (EIB), lai radītu riska kapitālu MVU vajadzībām augsto tehnoloģiju sektorā, nodrošinot investīciju fondus ar esošo riska kapitāla fondu palīdzību.

5

(6)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei – COM(2003) 758 galīgā red. 8.12 2003.

6

(7)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei – COM(2003) 758 galīgā red. 8.12 2003.

7

(8)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par uzņēmējdarbības kapitāla darbības plāna īstenošanu (RCAP), COM(2002) 563, 16.10.2002

8

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/12

---

Atzinums par jautājumu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz jauniem juridiskiem maksājumu ietvariem iekšējā tirgū

COM(2003) 718. galīgā red.

(2004/C 302/03)

2003. gada 2. decembrī Komisija nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju saskaņā ar Eiropas Kopienas Dibināšanas līguma 262. pantu par: “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz jauniem juridiskiem maksājumu ietvariem iekšējā tirgū”

Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa darba grupa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu attiecīgajā jautājumā, pieņēma tās atzinumu 2004. gada 9. jūnijā. Ziņojuma sniedzējs bija Raveta kungs.

Savā 410. plenārajā sesijā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 30. jūnija sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 140 balsīm par, 1 pret un 4 atturoties

1.   Piedāvājuma saturs un apjoms

| 1.1 | Eiropas Komisija 2003. gada 2. decembrī izdeva konsultatīvu dokumentu ar nosaukumu:,Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz jauniem juridiskiem maksājumu ietvariem iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Komisija 2003. gada 2. decembrī izdeva konsultatīvu dokumentu ar nosaukumu:,Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz jauniem juridiskiem maksājumu ietvariem iekšējā tirgū.

| 1.1.1 | Eiropas Komisija saskata juridiskas un tehniskas dabas neefektivitāti starpvalstu eiro mazumtirdzniecības maksājumu jomā. Saskaņā ar Eiropas Komisiju, šādas starpvalstu neefektivitātes iemesli slēpjas neatbilstošajos juridiskajos ietvaros Eiropas līmenī. Tika pieņemti vairāki juridiski akti, kas attiecas uz maksājumiem – ieskaitot Nolikumu 2560/2001/EC (1), kas ievieš vienādu nodevu par nacionāliem un starpvalstu maksājumiem eiro principu, Direktīva 97/5/EC (2), kas attiecas uz elektronisku maksājumu instrumentu lietotāju aizsardzību – bet nekādi saskaņoti juridiski ietvari nav uzstādīti. Piemērotai Iekšējā preču un pakalpojumu Tirgus funkcionēšanai nepieciešams priekšnosacījums ir iespēja izmantot lētus, efektīvus un drošus maksājumu pakalpojumus. Komisija uzskaita vairākus vadošus principus, kas tiek uzskatīti par sevišķi nozīmīgiem ES maksājumu likumdošanas kontekstā. Tie ir sekojošie: 1) Efektivitāte kā pastāvīgs mērķis; 2) Drošība kā “conditione sine qua non”; 3) Konkurence: pieeja tirgiem un vienādi konkurences nosacījumi; 4) Klienta (3) aizsardzība augstā līmenī; 5) Juridiskiem noteikumiem jābūt tehniski neitrāliem; 6) Maksājumu likumdošanas pārstrādāšanai jārada papildus labums; 7) Nākotnes juridiskā instrumenta(u) veids. |
| --- | --- |

1.1.1

Eiropas Komisija saskata juridiskas un tehniskas dabas neefektivitāti starpvalstu eiro mazumtirdzniecības maksājumu jomā. Saskaņā ar Eiropas Komisiju, šādas starpvalstu neefektivitātes iemesli slēpjas neatbilstošajos juridiskajos ietvaros Eiropas līmenī. Tika pieņemti vairāki juridiski akti, kas attiecas uz maksājumiem – ieskaitot Nolikumu 2560/2001/EC (1), kas ievieš vienādu nodevu par nacionāliem un starpvalstu maksājumiem eiro principu, Direktīva 97/5/EC (2), kas attiecas uz elektronisku maksājumu instrumentu lietotāju aizsardzību – bet nekādi saskaņoti juridiski ietvari nav uzstādīti. Piemērotai Iekšējā preču un pakalpojumu Tirgus funkcionēšanai nepieciešams priekšnosacījums ir iespēja izmantot lētus, efektīvus un drošus maksājumu pakalpojumus. Komisija uzskaita vairākus vadošus principus, kas tiek uzskatīti par sevišķi nozīmīgiem ES maksājumu likumdošanas kontekstā. Tie ir sekojošie: 1) Efektivitāte kā pastāvīgs mērķis; 2) Drošība kā “conditione sine qua non”; 3) Konkurence: pieeja tirgiem un vienādi konkurences nosacījumi; 4) Klienta (3) aizsardzība augstā līmenī; 5) Juridiskiem noteikumiem jābūt tehniski neitrāliem; 6) Maksājumu likumdošanas pārstrādāšanai jārada papildus labums; 7) Nākotnes juridiskā instrumenta(u) veids.

| 1.2 | Komisijas konsultatīvais dokuments ir sagatavošanās darbu rezultāts, kas tika veikts samērā ilgstošā periodā un 2004. gada pavasarī iecerēts, ka novedīs līdz likumdošanas ierosinājumam. |
| --- | --- |

1.2

Komisijas konsultatīvais dokuments ir sagatavošanās darbu rezultāts, kas tika veikts samērā ilgstošā periodā un 2004. gada pavasarī iecerēts, ka novedīs līdz likumdošanas ierosinājumam.

| 1.3 | Komisija tiecas, caur tehnisko un likumīgo barjeru noņemšanu, panākt maksājumu pakalpojumu efektivitāti, konkurenci uz vienādiem noteikumiem, atbilstošu patērētāja aizsardzību, maksājumu drošību, kā arī visu maksājumu procesā iesaistīto pušu juridisko drošību. |
| --- | --- |

1.3

Komisija tiecas, caur tehnisko un likumīgo barjeru noņemšanu, panākt maksājumu pakalpojumu efektivitāti, konkurenci uz vienādiem noteikumiem, atbilstošu patērētāja aizsardzību, maksājumu drošību, kā arī visu maksājumu procesā iesaistīto pušu juridisko drošību.

| 1.4 | Komisija atpazīst Eiropas banku uzsāktās pūles (4). 2002. gada jūnijā tika izveidota Eiropas Maksājumu Padome. Tā izšķīrās par plaša spektra darba programmu Vienota Eiro Maksājumu Zonai ar priekšlikumiem par ievērojamām izmaiņām kā organizēt maksājumu pakalpojumu organizācijā Eiropas Savienībā. Konkrēti, šie plāni ietver lēmumu izveidot, kā prioritāti, jaunu infrastruktūru kredītu pārskaitījumam eiro pēc ļoti zemām transakciju izmaksām un izdevīgu noformēšanas laiku maksimāli trīs dienu apmērā. |
| --- | --- |

1.4

Komisija atpazīst Eiropas banku uzsāktās pūles (4). 2002. gada jūnijā tika izveidota Eiropas Maksājumu Padome. Tā izšķīrās par plaša spektra darba programmu Vienota Eiro Maksājumu Zonai ar priekšlikumiem par ievērojamām izmaiņām kā organizēt maksājumu pakalpojumu organizācijā Eiropas Savienībā. Konkrēti, šie plāni ietver lēmumu izveidot, kā prioritāti, jaunu infrastruktūru kredītu pārskaitījumam eiro pēc ļoti zemām transakciju izmaksām un izdevīgu noformēšanas laiku maksimāli trīs dienu apmērā.

| 1.5 | Pēc Komisijas uzskata, kapitāla liberalizācija atviegloja starpvalstu naudas pārskaitījumus ES. Tajā pašā laikā, iekšējais tirgus, it īpaši mazumtirdzniecības maksājumiem, joprojām nav tik efektīvs kā nacionālajā līmenī. Tāpat pastāv atšķirības starp nacionālu likumdošanu un konvencijām par maksājumu pakalpojumiem Iekšējā Tirgū. Jaunajiem juridiskiem ietvariem būtu jāatceļ, kur nepieciešams, šīs juridiskās robežas vienoto maksājumu zonai, it sevišķi, ja tās rada šķērsli ES-plašu maksājumu infrastruktūru (5) un sistēmu korektai darbībai, kā, piemēram, noteikumi, kas attiecas uz maksājuma pasūtījuma atcelšanu, kas atšķiras atkarībā no tā, kur pasūtījums tika veikts Iekšējā Tirgū. Pats svarīgākais ir sadarbības spēja, vispārējo tehnisko standartu izmantošana un būtisko juridisko noteikumu saskaņošana. |
| --- | --- |

1.5

Pēc Komisijas uzskata, kapitāla liberalizācija atviegloja starpvalstu naudas pārskaitījumus ES. Tajā pašā laikā, iekšējais tirgus, it īpaši mazumtirdzniecības maksājumiem, joprojām nav tik efektīvs kā nacionālajā līmenī. Tāpat pastāv atšķirības starp nacionālu likumdošanu un konvencijām par maksājumu pakalpojumiem Iekšējā Tirgū. Jaunajiem juridiskiem ietvariem būtu jāatceļ, kur nepieciešams, šīs juridiskās robežas vienoto maksājumu zonai, it sevišķi, ja tās rada šķērsli ES-plašu maksājumu infrastruktūru (5) un sistēmu korektai darbībai, kā, piemēram, noteikumi, kas attiecas uz maksājuma pasūtījuma atcelšanu, kas atšķiras atkarībā no tā, kur pasūtījums tika veikts Iekšējā Tirgū. Pats svarīgākais ir sadarbības spēja, vispārējo tehnisko standartu izmantošana un būtisko juridisko noteikumu saskaņošana.

| 1.6 | Juridiskā nedrošība ir elements, kas maksājumu pakalpojumu piegādātājiem un lietotājiem atklāti vai vispār traucē veikt transakcijas. Tas ir, piemēram, tiešo debetu transakciju gadījums, kas vēl nepastāv ES līmenī (skatīties 16. Pielikumu). Tas ir arī svarīgi regulāro, periodisko maksājumu gadījumos (piemēram, ārzemju avīzes pasūtījums ilgam laikam vai vasaras mājas publisks lietderīgums citā Dalībvalstī), kuriem maksājuma vietas noteikšana nav iespējama. Ja lietotāji, piemēram, patērētāji un MVU, iegūtu visus labumus no Iekšējā Tirgus, starpvalstu maksājumu pakalpojumiem jābūt tikpat efektīviem kā pakalpojumiem nacionālajā līmenī. Tādējādi, jauniem juridisko maksājumu tiesiskajiem ietvariem būtu jāizpildza likumdošanas nepilnības un jāpalielina patērētāju uzticēšanās un labklājība vienotā Iekšējā Tirgus zonā. |
| --- | --- |

1.6

Juridiskā nedrošība ir elements, kas maksājumu pakalpojumu piegādātājiem un lietotājiem atklāti vai vispār traucē veikt transakcijas. Tas ir, piemēram, tiešo debetu transakciju gadījums, kas vēl nepastāv ES līmenī (skatīties 16. Pielikumu). Tas ir arī svarīgi regulāro, periodisko maksājumu gadījumos (piemēram, ārzemju avīzes pasūtījums ilgam laikam vai vasaras mājas publisks lietderīgums citā Dalībvalstī), kuriem maksājuma vietas noteikšana nav iespējama. Ja lietotāji, piemēram, patērētāji un MVU, iegūtu visus labumus no Iekšējā Tirgus, starpvalstu maksājumu pakalpojumiem jābūt tikpat efektīviem kā pakalpojumiem nacionālajā līmenī. Tādējādi, jauniem juridisko maksājumu tiesiskajiem ietvariem būtu jāizpildza likumdošanas nepilnības un jāpalielina patērētāju uzticēšanās un labklājība vienotā Iekšējā Tirgus zonā.

| 1.7 | Iekšējā Tirgū patērētāja uzticēšanās maksājumu transakcijās ir īpaši nozīmīga, jo bieži pastāv starpvalstu dimensija un ir nepieciešama uzticēšanās, izmantojot e-sakaru potenciālu ES-tirgū. Tādēļ, Vienošanās 153. pants pieprasa augstu patērētāja aizsardzības līmeni, kas ir vadošais princips jauniem juridiskiem ietvariem. Tomēr jānosaka ir arī šīs aizsardzības izmaksas, jo tās galu galā vienā vai otrā veidā būs jānes klientam. |
| --- | --- |

1.7

Iekšējā Tirgū patērētāja uzticēšanās maksājumu transakcijās ir īpaši nozīmīga, jo bieži pastāv starpvalstu dimensija un ir nepieciešama uzticēšanās, izmantojot e-sakaru potenciālu ES-tirgū. Tādēļ, Vienošanās 153. pants pieprasa augstu patērētāja aizsardzības līmeni, kas ir vadošais princips jauniem juridiskiem ietvariem. Tomēr jānosaka ir arī šīs aizsardzības izmaksas, jo tās galu galā vienā vai otrā veidā būs jānes klientam.

| 1.8 | Patērētāja aizsardzības ieguvumam ir nepieciešams, lai informācijas prasības būtu saskaņotas un lietotājam-draudzīgas pirms un pēc maksājuma transakcijas īstenošanas. Šajā ziņā pašreizējā ES maksājumu likumdošanā jau pastāv daudzi noteikumi, kuriem jātiek pārskatītiem. Viens no vissarežģītākajiem uzdevumiem ir panākt pareizo līdzsvaru informācijas saturā un apjomā, lai Maksājumu Pakalpojumu Lietotājs, lasot šo informāciju, varētu to saprast un apzinātos šīs tiesības un saistības. |
| --- | --- |

1.8

Patērētāja aizsardzības ieguvumam ir nepieciešams, lai informācijas prasības būtu saskaņotas un lietotājam-draudzīgas pirms un pēc maksājuma transakcijas īstenošanas. Šajā ziņā pašreizējā ES maksājumu likumdošanā jau pastāv daudzi noteikumi, kuriem jātiek pārskatītiem. Viens no vissarežģītākajiem uzdevumiem ir panākt pareizo līdzsvaru informācijas saturā un apjomā, lai Maksājumu Pakalpojumu Lietotājs, lasot šo informāciju, varētu to saprast un apzinātos šīs tiesības un saistības.

| 1.9 | Komisija uzskata par tāpat nozīmīgiem juridiskus aizsardzības pasākumus patērētāja aizsardzībai nemaksāšanas, nepilnīgu vai nesankcionētu maksājumu transakciju gadījumos. |
| --- | --- |

1.9

Komisija uzskata par tāpat nozīmīgiem juridiskus aizsardzības pasākumus patērētāja aizsardzībai nemaksāšanas, nepilnīgu vai nesankcionētu maksājumu transakciju gadījumos.

| 1.10 | Būtiskākā Paziņojuma daļa ir reprezentēta 21. pielikumā, katrs no kuriem apskata konkrētu juridisku un/vai tehnisku jautājumu, kas attiecas uz Iekšējā Tirgus maksājumu efektīvu darbību. |
| --- | --- |

1.10

Būtiskākā Paziņojuma daļa ir reprezentēta 21. pielikumā, katrs no kuriem apskata konkrētu juridisku un/vai tehnisku jautājumu, kas attiecas uz Iekšējā Tirgus maksājumu efektīvu darbību.

2.   Vispārējie novērojumi

| 2.1 | Komitejas iniciatīvas mērķis izveidot saskaņotus un saprotamus juridiskus ietvarus Vienotai Eiropas Maksājumu Zonai ir saskaņā ar Komitrjas darba mērķi. Lai arī pastāv noteiktas Iekšējā Tirgus maksājumu robežas, tās ir atšķirību nacionālajās likumdošanas sistēmās rezultāts. Maksājumi šodienas Iekšējā Tirgū ir joprojām lielā mērā nacionālu noteikumu un/vai vienošanās vadīti. 98 % no visiem Eiropas mazumtirdzniecības maksājumiem tiek veikti iekšzemē (6), kas rāda, ka patērētāja prasība pēc starpvalstu maksājumiem ES ir acīmredzami ierobežota. |
| --- | --- |

2.1

Komitejas iniciatīvas mērķis izveidot saskaņotus un saprotamus juridiskus ietvarus Vienotai Eiropas Maksājumu Zonai ir saskaņā ar Komitrjas darba mērķi. Lai arī pastāv noteiktas Iekšējā Tirgus maksājumu robežas, tās ir atšķirību nacionālajās likumdošanas sistēmās rezultāts. Maksājumi šodienas Iekšējā Tirgū ir joprojām lielā mērā nacionālu noteikumu un/vai vienošanās vadīti. 98 % no visiem Eiropas mazumtirdzniecības maksājumiem tiek veikti iekšzemē (6), kas rāda, ka patērētāja prasība pēc starpvalstu maksājumiem ES ir acīmredzami ierobežota.

| 2.2 | Daudzi vietēji maksājumu tirgi Eiropā ir ļoti efektīvi. Tādēļ, likumdošanai būtu ijāapobežojas tikai attiecībā uz robežu noņemšanu starpvalstu maksājumiem, lai sasniegtu kopēju efektivitātes līmeni. Starpvalstu maksājumu sistēmu pilnveidošanai nevajadzētu negatīvi ietekmēt pastāvošās, efektīvās nacionālo maksājumu sistēmās. |
| --- | --- |

2.2

Daudzi vietēji maksājumu tirgi Eiropā ir ļoti efektīvi. Tādēļ, likumdošanai būtu ijāapobežojas tikai attiecībā uz robežu noņemšanu starpvalstu maksājumiem, lai sasniegtu kopēju efektivitātes līmeni. Starpvalstu maksājumu sistēmu pilnveidošanai nevajadzētu negatīvi ietekmēt pastāvošās, efektīvās nacionālo maksājumu sistēmās.

| 2.3 | Komisijai būtu jāatceļ juridiskie šķēršļi, kas aizkavē ES-plaša tirgus vienošanās un līgumu izveidošanu, bet nevajadzētu uzspiest noteikumus aspektiem, kas var tikt aptverti šajās vienošanās un līgumos. Patiesi, būtu jāpanāk pareizais līdzsvars starp pašregulāciju/kopregulāciju un ES likumdošanu. |
| --- | --- |

2.3

Komisijai būtu jāatceļ juridiskie šķēršļi, kas aizkavē ES-plaša tirgus vienošanās un līgumu izveidošanu, bet nevajadzētu uzspiest noteikumus aspektiem, kas var tikt aptverti šajās vienošanās un līgumos. Patiesi, būtu jāpanāk pareizais līdzsvars starp pašregulāciju/kopregulāciju un ES likumdošanu.

| 2.4 | Saskaņā ar EESC (7), būtu jāatbalstīta pašregulācija, kā arī kopregulācija. Taču visās jomās,kurās pašregulācija un kopregulācija izrādās kā nepiemērota vai nepietiekama vai netiek pareizi piemērota, būtu jāizdod saistoši priekšraksti. |
| --- | --- |

2.4

Saskaņā ar EESC (7), būtu jāatbalstīta pašregulācija, kā arī kopregulācija. Taču visās jomās,kurās pašregulācija un kopregulācija izrādās kā nepiemērota vai nepietiekama vai netiek pareizi piemērota, būtu jāizdod saistoši priekšraksti.

| 2.5 | Komiteja atbalsta augsta, kopēja patērētāja aizsardzības līmeņa principu, pamatojoties uz to, ka tas ir primārais Vienošanās mērķis. |
| --- | --- |

2.5

Komiteja atbalsta augsta, kopēja patērētāja aizsardzības līmeņa principu, pamatojoties uz to, ka tas ir primārais Vienošanās mērķis.

| 2.6 | Iekšējam maksājumu Tirgum jābūt starptautiski konkurētspējīgam. Ja jauna ES likumdošanas struktūra noved pie ar maksājumiem saistītu izmaksu palielinājuma, pastāv reāls risks, ka maksājumu bizness tiks aizvien vairāk pārvaldīts no ne-ES dalībnieku puses ārpus Eiropas un ka likumdošana cietīs neveiksmi tās mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

2.6

Iekšējam maksājumu Tirgum jābūt starptautiski konkurētspējīgam. Ja jauna ES likumdošanas struktūra noved pie ar maksājumiem saistītu izmaksu palielinājuma, pastāv reāls risks, ka maksājumu bizness tiks aizvien vairāk pārvaldīts no ne-ES dalībnieku puses ārpus Eiropas un ka likumdošana cietīs neveiksmi tās mērķu sasniegšanā.

| 2.7 | Pēc Komitejas domām, čekus nevajadzētu izslēgt no jaunā maksājumu sistēmas instrumenta piemērošanas lauka, jo dažās dalībvalstīs šis maksājuma veida vēl joprojām regulāri tiek pielietots. |
| --- | --- |

2.7

Pēc Komitejas domām, čekus nevajadzētu izslēgt no jaunā maksājumu sistēmas instrumenta piemērošanas lauka, jo dažās dalībvalstīs šis maksājuma veida vēl joprojām regulāri tiek pielietots.

| 2.8 | Bez tam ar jauno regulāciju ar pašregulācijas palīdzību būtu jāsasniedz, ka ar no vienā dalībvalstī atzīta finansu institūta izdotām vai autorizētām kredītkartēm vai debetkartēm, būtu iespējama naudas izņemšana no bankomātiem jebkurā citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

2.8

Bez tam ar jauno regulāciju ar pašregulācijas palīdzību būtu jāsasniedz, ka ar no vienā dalībvalstī atzīta finansu institūta izdotām vai autorizētām kredītkartēm vai debetkartēm, būtu iespējama naudas izņemšana no bankomātiem jebkurā citā dalībvalstī.

3.   Konkrēti novērojumi

3.1.   Tiesības sniegt maksājumu pakalpojumus sabiedrībai ( 1 pielikums)

Šī jautājuma traktēšanai jaunajos juridiskajos ietvaros ir liela nozīmība finanšu sistēmu drošībai. Tā kā maksājumu sistēma ir visu ekonomisko maksājumu pakalpojumu stūrakmens, tai jābūt reglamentētai visās Dalībvalstīs. Nedrīkstētu tikt izmantots abpusējās atzīšanas princips, vispirms neizveidojot saskaņota minimuma licencēšanas prasības maksājumu pakalpojumiem. Šis princips nenodrošinātu ne pietiekamu patērētāju aizsardzību, ne arī vienādus konkurences noteikumus. Saistošs un tūlītēji piemērojams juridiskais instruments (Nolikums), kas realizētu Komisijas 2. alternatīvu (speciāla licence maksājumu pakalpojumiem), nodrošinātu šai darbībai drošus juridiskus ietvarus. Jābūt skaidram, ka, ja maksājumu pakalpojumu piegādātājam ir atļauts ņemt depozītus, viņam jābūt atkarīgam no banku licences (maksātspējas prasības u.c.). Vispārēji runājot, ir saprotams, ka jebkura veida Nolikums, kas ir attīstīts šajā jomā, tiks arī attiecināts uz ne-Eiropas maksājumu pakalpojumu piegādātājiem, kas darbojas Savienības ietvaros.

3.2   Informācijas Prasības ( 2 pielikums)

Kreditēšanas iestādēm ir jāatbilst Direktīvai 97/5/EC par starpvalstu kredīta pārskaitījumiem, Nolikumam 2560/2001/EC par starpvalstu maksājumiem eiro un Rekomendācijai 97/489/EC par elektronisko maksājumu instrumentiem. Dažām Dalībvalstīm var būt viņu pašu nacionālā likumdošana, kurā pastāv ES noteikumi, kas konkrēti aplūko patērētāja informācijas jautājumus, kā Direktīva 2002/65/EC, kas attiecas uz patērētāja finanšu pakalpojumu attāluma (distances) mārketingu, un Direktīva 2000/31/EC (“E-komercijas Direktīva”). Šīs prasības, pietiekamas apjomā un saturā, tiek ieviestas ar banku starpniecību. Komiteja pilnībā atbalsta Komisijas iniciatīvu apvienot pastāvošus juridiskus noteikumus ar mērķi izveidot vienu skaidru juridisku tekstu, kas aptvers visu informācijas prasību lauku. Informācijas prasībām jābūt tik vispārīgām cik būtu nepieciešams, lai tās varētu tikt piemērotas maksājumu dokumentiem, kas šodien vēl nepastāv.

3.3   Pagaidu iedzīvotāju Konti ( 3 pielikums)

Šis jautājums sniedzas tālu ārpus maksājumu zonai un tādējādi tam jātiek apsvērtam kaut kur citur.

3.4   Valūtas datumi ( 4 pielikums)

| 3.4.1 | Valūtas datēšana nav tikai maksājumu jautājums; patiesi, valūtas datumi bieži netiek sevišķi saistīti ar maksājumu transakciju – tie var izrietēt no jebkuras konta operācijas. |
| --- | --- |

3.4.1

Valūtas datēšana nav tikai maksājumu jautājums; patiesi, valūtas datumi bieži netiek sevišķi saistīti ar maksājumu transakciju – tie var izrietēt no jebkuras konta operācijas.

| 3.4.2 | Kā atzīst Komisija, valūtas datēšana ir sākotnēji cenu veidošanās jautājums (t.i. produkta pārzināšana vai klientu attiecības). Kā produkta pārzināšanas jautājums, valūtas datumi nav atkarīgi no grāmatvedības ierakstiem, kas tiek izmantoti, lai aprēķinātu kustības kontā. |
| --- | --- |

3.4.2

Kā atzīst Komisija, valūtas datēšana ir sākotnēji cenu veidošanās jautājums (t.i. produkta pārzināšana vai klientu attiecības). Kā produkta pārzināšanas jautājums, valūtas datumi nav atkarīgi no grāmatvedības ierakstiem, kas tiek izmantoti, lai aprēķinātu kustības kontā.

| 3.4.3 | Valūtas datumi var atšķirties atkarībā no bankas, no klientiem vienas bankas ietvaros, vai pat no dažādām viena klienta operācijām vienas bankas ietvaros. |
| --- | --- |

3.4.3

Valūtas datumi var atšķirties atkarībā no bankas, no klientiem vienas bankas ietvaros, vai pat no dažādām viena klienta operācijām vienas bankas ietvaros.

| 3.4.4 | Komiteja atbalsta ideju par prasību caurspīdīgumu maksājumu pakalpojumu piegādātājiem jautājumā par valūtas datumu izmantošanu. Jābūt valūtas datēšanas mērenībai finansiālajā ietekmē uz patērētāju. Jāapsver ir arī saplūšana valūtas datēšanā visā Eiropā, taču tā kā sistēmas atsevišķās dalībvalstīs ļoti atšķiras viena no otras, saplūšana ES līmenī var būt tikai vidēja termiņa mērķis. |
| --- | --- |

3.4.4

Komiteja atbalsta ideju par prasību caurspīdīgumu maksājumu pakalpojumu piegādātājiem jautājumā par valūtas datumu izmantošanu. Jābūt valūtas datēšanas mērenībai finansiālajā ietekmē uz patērētāju. Jāapsver ir arī saplūšana valūtas datēšanā visā Eiropā, taču tā kā sistēmas atsevišķās dalībvalstīs ļoti atšķiras viena no otras, saplūšana ES līmenī var būt tikai vidēja termiņa mērķis.

| 3.4.5 | Šī saplūšanas procesa pamatdomai jābūt, ka valūtas datumam maksājumu sistēmā būtu jāsakrīt ar to datumu, kad notiek naudas kustība saskaņā ar maksājuma uzdevumu pie attiecīgā maksājumu pakalpojumu devēja. |
| --- | --- |

3.4.5

Šī saplūšanas procesa pamatdomai jābūt, ka valūtas datumam maksājumu sistēmā būtu jāsakrīt ar to datumu, kad notiek naudas kustība saskaņā ar maksājuma uzdevumu pie attiecīgā maksājumu pakalpojumu devēja.

3.5   Bankas kontu numuru pārnesamība ( 5 pielikums)

| 3.5.1 | Pastāvošais Nolikums 2560 (EC) attiecas uz IBAN (8) un BIC (9) kas tika izvirzīti un sponsorēti pateicoties Eiropas Varasiestādēm, ieskaitot ESCB (Eiropas Centrālo Banku Sistēma). IBAN numurēšanas standarts ir vispārpieņemts un labi darbojas ES ietvaros, pierādot savus panākumus. Kodēšanas sistēma nepieļauj pārnesamību. Tomēr bankām kā minimums ir jāgarantē klientam spēja saglabāt viņa konta numuru, brīdī kad viņš pāriet uz citu filiāli vienas bankas ietvaros. |
| --- | --- |

3.5.1

Pastāvošais Nolikums 2560 (EC) attiecas uz IBAN (8) un BIC (9) kas tika izvirzīti un sponsorēti pateicoties Eiropas Varasiestādēm, ieskaitot ESCB (Eiropas Centrālo Banku Sistēma). IBAN numurēšanas standarts ir vispārpieņemts un labi darbojas ES ietvaros, pierādot savus panākumus. Kodēšanas sistēma nepieļauj pārnesamību. Tomēr bankām kā minimums ir jāgarantē klientam spēja saglabāt viņa konta numuru, brīdī kad viņš pāriet uz citu filiāli vienas bankas ietvaros.

3.6   Klientu kustība ( 6 pielikums)

Parasti, konkurētspējīgs tirgus uzturēs dabisku virzību uz lielāku klientu kustību. Bankām kontu pārnešana cik vien iespējams būtu jāatvieglina, sniedzot klientiem visu tam nepieciešamo informāciju. Komiteja pilnībā atbalsta pašregulāciju virzītu uz klientu kustības palielināšanu. Turklāt, Komiteja sliecas uz kontu slēgšans nodevu caurspīdīgumu.. Šīm nodevām jābūt saprātīgām un jāvadās pēc patiesajām pārvaldes izmaksām saistībā ar kontu slēgšanu un pārnešanu. Piedevām, tām jātiek saskaņotām pirms klients atver bankā kontu.

3.7   Maksājumu instrumentu un sastāvdaļu aizsardzības novērtēšana ( 7 pielikums)

Kopš likumdošanas ierosinājumi uzņemas risku saglabāt vecus tehnoloģiskus risinājumus (aizsardzības sastāvdaļas ir pēc būtības vienmēr pieskaņotas), standartizācijai būtu vēlams būt nozares vadītai pašregulācijas ietvaros, kas tiek piedāvāta kā pirmā Komisijas izvēle. Komiteja uzskata, ka nozares-vadītajai aizsardzības sertifikācijai būtu jātiek izvirzītai kopā ar vispārējiem ES principiem, kas tiks atzīti, lai izvairītos no neskaidrības.

3.8   Informācija par maksājuma iniciatoru (SRVII vai FATF) ( 8 pielikums)

FATF ir valdības iekšēji organizācijas veidošanas standarti un attīstības plāni, kas palīdz cīnīties pret nelikumīgi iegūtas naudas legalizēšanu un terorisma finansēšanu starptautiskā līmenī. Speciālā Rekomendācija VII terorisma finansēšanas jomā attiecas uz vadu pārnesumu un paziņo: “Valstīm ir jāveic pasākumi, kas pieprasītu no finanšu iestādēm, ieskaitot naudas pārvedumu nosūtītājus, iekļaut precīzu un jēgpilnu iniciatora informāciju (vārds, adrese un konta numurs) par fondu pārskaitījumiem un radniecīgiem ziņojumiem, kas tiek nosūtīti, kā arī informācijai jāpaliek kopā ar pārskaitījumu vai radniecīgu ziņojumu visas maksājuma ķēdes garumā. Valstīm ir jāveic pasākumi, kas garantētu, ka finanšu iestādes, ieskaitot naudas pārvedumu nosūtītājus, realizē rūpīgu pārbaudi un kontroli pār tām aizdomīgām fondu pārskaitījumu darbībām, kas nesatur pilnu iniciatora informāciju (vārds, adrese un konta numurs)”. Komiteja ierosina, lai Speciālā Rekomendācija VII tiktu realizēta pilnīgi saskaņotā veidā Nolikuma formā viscaur Iekšējā Tirgū, kas nodrošinātu tās pastāvīgu un vienveidīgu piemērošanu. Šajā kontekstā izšķiroša ir konfidencialitātes prasību cieņa. Būtu vēlams arī tikt iekļautām Eiropas Ekonomikas Zonas valstīm. Konkrēti runājot, informācijai par maksātāju vajadzētu iekļaut konta īpašnieka vārdu, nevis maksātāja vārdu, tā kā tie var atšķirties, lai informācija par konta īpašnieku jau būtu saglabāta un viegli pieejama maksājumu pakalpojumu piegādātajam.

3.9   Alternatīvs konflikta risinājums (ADR) ( 9 pielikums)

Komiteja tās atzinumā par Komisijas Zaļo Grāmatu “Alternatīvs konflikta risinājums civilajā un komerciālajā likumā” (10) atbalsta FIN-NET kopš tā izveidošanas pēc Komisijas lēmuma. Tas uzskatāmi parāda, ka starptautiskas izlīguma shēmas var strādāt efektīvi un bez birokrātijas, izmantojot pastāvošos mehānismus. FIN-NET produktivitāte ir parādā savus panākumus tam, ka tas aptvēra toreiz jaunu starptautisku maksājumu zonu ADR, tajā pat laikā veidojoties uz pastāvošām ne-starptautiskām shēmām. Maksājumu zonā, operācijas norises ātrums ir īpaši nozīmīgs patērētājam.

3.10   Maksājuma pasūtījuma atcelšana ( 10 pielikums)

| 3.10.1 | Lai nodrošinātu klienta juridisku drošību, piemērotāka pieeja šim pielikumam būtu apspriest “negrozāmības punkta” definīciju un ziņojumu saskaņā ar izmantoto maksājuma instrumentu. Komiteja atbalsta to, ka klientam jābūt informētam par negrozāmības nosacījumiem attiecībā uz dažādām maksājumu sistēmām un iesaistīto maksājuma instrumentu. |
| --- | --- |

3.10.1

Lai nodrošinātu klienta juridisku drošību, piemērotāka pieeja šim pielikumam būtu apspriest “negrozāmības punkta” definīciju un ziņojumu saskaņā ar izmantoto maksājuma instrumentu. Komiteja atbalsta to, ka klientam jābūt informētam par negrozāmības nosacījumiem attiecībā uz dažādām maksājumu sistēmām un iesaistīto maksājuma instrumentu.

| 3.10.2 | Ir arī jāpatur prātā, ka klienti ne tikai sūta, bet arī saņem maksājumus. Ļoti ilgiem atsaukuma periodiem tādā gadījumā būs pretējais efekts – klientiem, kas gaida šos maksājumus, tie būs saistīti ar zaudējumiem. |
| --- | --- |

3.10.2

Ir arī jāpatur prātā, ka klienti ne tikai sūta, bet arī saņem maksājumus. Ļoti ilgiem atsaukuma periodiem tādā gadījumā būs pretējais efekts – klientiem, kas gaida šos maksājumus, tie būs saistīti ar zaudējumiem.

| 3.10.3 | Bez tam, ir svarīgi atšķirt klienta un sistēmas atcelšanu. No skaidrības un juridiskās drošības apsvērumiem, maksājumu pasūtījumu izpildei parasti nevajadzētu tikt atceltai pēc ienākšanas sistēmā, kā noteikts Izpildes Pabeigtības Direktīvā. |
| --- | --- |

3.10.3

Bez tam, ir svarīgi atšķirt klienta un sistēmas atcelšanu. No skaidrības un juridiskās drošības apsvērumiem, maksājumu pasūtījumu izpildei parasti nevajadzētu tikt atceltai pēc ienākšanas sistēmā, kā noteikts Izpildes Pabeigtības Direktīvā.

| 3.10.4 | Komisija pieturas pie viedokļa, ka atcelšanas jautājums ir sarežģīts un ka ir nepieciešama turpmāka jautājuma apspriešana. Tomēr, maksājumu pakalpojumu piegādātājam ir jāinformē tā klienti par prasību par negrozāmības punktu attiecībā uz apspriežamiem individuāliem maksājumiem. |
| --- | --- |

3.10.4

Komisija pieturas pie viedokļa, ka atcelšanas jautājums ir sarežģīts un ka ir nepieciešama turpmāka jautājuma apspriešana. Tomēr, maksājumu pakalpojumu piegādātājam ir jāinformē tā klienti par prasību par negrozāmības punktu attiecībā uz apspriežamiem individuāliem maksājumiem.

3.11   Maksājumu pakalpojumu piegādātāja loma klienta/komersanta konflikta gadījumā attāluma tirdzniecībā ( 11 pielikums)

Komisija uzskata, ka jāizstrādā atšķirības starp pamattransakciju un maksājuma izpildīšanu: maksājuma transakcija kā tāda ir pilnībā neitrāla. Ne operācijas izcelsmes, ne saņēmēj bankām nav nekādas ietekmes uz pamattransakciju starp iniciatoru (komersanta klients) un saņēmēju (komersants). Komisija apzinās, ka šī pielikuma reprezentētais jautājums ir ļoti sarežģīts un ir nepieciešama tā tālāka apspriešana.

3.12   Nepilnīga īstenošana vai neizpilde ( 12 pielikums)

| 3.12.1 | Komisija piekrīt, ka maksājumu pakalpojumu piegādātājam ir jābūt atbildīgam par precīzu maksājuma pasūtījuma izpildi un pierādīšanu, ka transakcija tika rūpīgi ierakstīta, izpildīta un pieskaitīta saņēmēja kontam. Tas ir atbildīgs par maksājumu sistēmas daļu (tehniskajā nozīmē), kas ir zem viņa kontroles. Tajā pašā laikā ir skaidrs, ka maksājumu pakalpojumu piegādātājs nevar tikt skatīts kā atbildīgais ārpus tā civilās atbildības, un, protams, ne tajā gadījumā, ja viņš nebija nevīžīgs, vai “force majeure”gadījumā. Tas ir jāpierāda pakalpojuma sniedzējam, ka pārskaitījums ticis korekti reģistrēts, izpildīts un iesaistīts kontā, šis pienākums nedrīkst tikt ierobežots ar līgumiskām saistībām. |
| --- | --- |

3.12.1

Komisija piekrīt, ka maksājumu pakalpojumu piegādātājam ir jābūt atbildīgam par precīzu maksājuma pasūtījuma izpildi un pierādīšanu, ka transakcija tika rūpīgi ierakstīta, izpildīta un pieskaitīta saņēmēja kontam. Tas ir atbildīgs par maksājumu sistēmas daļu (tehniskajā nozīmē), kas ir zem viņa kontroles. Tajā pašā laikā ir skaidrs, ka maksājumu pakalpojumu piegādātājs nevar tikt skatīts kā atbildīgais ārpus tā civilās atbildības, un, protams, ne tajā gadījumā, ja viņš nebija nevīžīgs, vai “force majeure”gadījumā. Tas ir jāpierāda pakalpojuma sniedzējam, ka pārskaitījums ticis korekti reģistrēts, izpildīts un iesaistīts kontā, šis pienākums nedrīkst tikt ierobežots ar līgumiskām saistībām.

| 3.12.2 | Komisija uzskata, ka maksājumu pakalpojumu piegādātāji var piedāvāt būt atbildīgiem par pretenzijām, kas attiecas uz iemesliem ārpus to kontroles pievienotās vērtības pakalpojuma formā. Tas būtu izdevīgi patērētājam un novestu pie palielinātas konkurences. |
| --- | --- |

3.12.2

Komisija uzskata, ka maksājumu pakalpojumu piegādātāji var piedāvāt būt atbildīgiem par pretenzijām, kas attiecas uz iemesliem ārpus to kontroles pievienotās vērtības pakalpojuma formā. Tas būtu izdevīgi patērētājam un novestu pie palielinātas konkurences.

3.13   Līguma pušu saistības un pienākumi attiecībā uz nesankcionētām transakcijām ( 13 pielikums)

| 3.13.1 | Attiecībā uz karšu maksājumiem, kredītiestādēm jau ir jāatbilst Rekomendācijas 97/489/EC noteikumiem, it īpaši attiecībā uz:






  — | karšu turētāju finansu parādu ierobežošanu (ja vien viņš vai viņa nodara nopietnu ļaunumu) līdz 150 eiro transakcijām, veiktām ar nozaudētām vai zagtām kartēm pirms maksājumu paziņojuma pārtraukšanas; un |
| --- | --- | --- |

3.13.1

Attiecībā uz karšu maksājumiem, kredītiestādēm jau ir jāatbilst Rekomendācijas 97/489/EC noteikumiem, it īpaši attiecībā uz:

—

karšu turētāju finansu parādu ierobežošanu (ja vien viņš vai viņa nodara nopietnu ļaunumu) līdz 150 eiro transakcijām, veiktām ar nozaudētām vai zagtām kartēm pirms maksājumu paziņojuma pārtraukšanas; un

| — | debetu atlīdzināšanu, kas tiek godīgi apspriesti (un visu saistītu bankas izdevumu iesaistītiem debetiem) un izriet no viltus transakcijām, realizētām no attāluma bez kartes fiziskas izmantošanas vai no transakcijām ar viltotām kartēm. |
| --- | --- |

—

debetu atlīdzināšanu, kas tiek godīgi apspriesti (un visu saistītu bankas izdevumu iesaistītiem debetiem) un izriet no viltus transakcijām, realizētām no attāluma bez kartes fiziskas izmantošanas vai no transakcijām ar viltotām kartēm.

| 3.13.2 | Organizēta noziedzība arī stāv aiz viltus transakcijām. 150 eiro slieksnim ir krāpšanas veicināšanas potenciāls. Tādējādi, Komisija uzskata, ka ir jātiek ieviestam slieksnim balstītam uz risku. Kartes turētāja parādam augstāk minētajā gadījumā ir jābūt procentu likmei no viņa kartes kopējās kredīta robežas, kurai viņš piekrīt savā līgumā. Šāda godīga pieeja atspoguļotu patieso risku un izdevumus, tajā pašā laikā efektīvāk apkarojot krāpšanu, tādā veidā samazinot kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

3.13.2

Organizēta noziedzība arī stāv aiz viltus transakcijām. 150 eiro slieksnim ir krāpšanas veicināšanas potenciāls. Tādējādi, Komisija uzskata, ka ir jātiek ieviestam slieksnim balstītam uz risku. Kartes turētāja parādam augstāk minētajā gadījumā ir jābūt procentu likmei no viņa kartes kopējās kredīta robežas, kurai viņš piekrīt savā līgumā. Šāda godīga pieeja atspoguļotu patieso risku un izdevumus, tajā pašā laikā efektīvāk apkarojot krāpšanu, tādā veidā samazinot kopējās izmaksas.

| 3.13.3 | Ierobežots Rekomendācijas 97/489/EC precizējums saskaņā ar Jauniem Juridiskiem Ietvariem ir pozitīvs virziens uz priekšu. Komiteja pieturas pie viedokļa, ka šim pielikumam jātiek lasītam saistībā ar iespējām izmantot elektronisko parakstu attiecībā uz Direktīvu par e-parakstiem. |
| --- | --- |

3.13.3

Ierobežots Rekomendācijas 97/489/EC precizējums saskaņā ar Jauniem Juridiskiem Ietvariem ir pozitīvs virziens uz priekšu. Komiteja pieturas pie viedokļa, ka šim pielikumam jātiek lasītam saistībā ar iespējām izmantot elektronisko parakstu attiecībā uz Direktīvu par e-parakstiem.

| 3.13.4 | Ir apšaubāmi vai maksājumu pakalpojumu piegādātājs spēj pārliecinoši pierādīt – ja vispār spēj – vai klients bija vai nebija ierosinātājs transakcijai, kas tika realizēta ar tehniski droša elektroniska maksājumu instrumenta starpniecību. It īpaši tiešsaistes bankas transakciju gadījumā šķiet, ka maksājumu pakalpojumu piegādātājam ir grūtības sniegt šādus pierādījumus tā kā šīs transakcijas var tikt veiktas caur personīgiem datoriem, kas ir ārpus maksājumu pakalpojumu piegādātāja kontroles sfēras. |
| --- | --- |

3.13.4

Ir apšaubāmi vai maksājumu pakalpojumu piegādātājs spēj pārliecinoši pierādīt – ja vispār spēj – vai klients bija vai nebija ierosinātājs transakcijai, kas tika realizēta ar tehniski droša elektroniska maksājumu instrumenta starpniecību. It īpaši tiešsaistes bankas transakciju gadījumā šķiet, ka maksājumu pakalpojumu piegādātājam ir grūtības sniegt šādus pierādījumus tā kā šīs transakcijas var tikt veiktas caur personīgiem datoriem, kas ir ārpus maksājumu pakalpojumu piegādātāja kontroles sfēras.

3.14   “Our”, “ben” un “share” (11) izmantošana ( 14 pielikums)

| 3.14.1 | Princips, pēc kura saņēmējam tiek pārskaitīta pilna summa, ir centrāls šajā pielikumā. Šis princips ir tagad plaši atzīts, sekojot Nolikumam 2560/2001 maksājumiem, kas var tikt apstrādāti pilnā STP metodē (Apstrāde-Tieši-Cauri) kamēr attiecīgie iekšzemes maksājumi tiek maksāti pilnā apmērā bez atskaitījumiem saņēmēja pusē. |
| --- | --- |

3.14.1

Princips, pēc kura saņēmējam tiek pārskaitīta pilna summa, ir centrāls šajā pielikumā. Šis princips ir tagad plaši atzīts, sekojot Nolikumam 2560/2001 maksājumiem, kas var tikt apstrādāti pilnā STP metodē (Apstrāde-Tieši-Cauri) kamēr attiecīgie iekšzemes maksājumi tiek maksāti pilnā apmērā bez atskaitījumiem saņēmēja pusē.

| 3.14.2 | Turklāt, pašregulācija pastāv ICP formā (Interbanku Konvencija par Maksājumiem) (12) kas šodien ierobežo iespējas kreditēt pārskaitījumus eiro. ICP veicina iespēju anulēšanu bankām-starpniecēm, kad tās tiek izmantotas, lai atvilktu nodevas no pārskaitītām summām. |
| --- | --- |

3.14.2

Turklāt, pašregulācija pastāv ICP formā (Interbanku Konvencija par Maksājumiem) (12) kas šodien ierobežo iespējas kreditēt pārskaitījumus eiro. ICP veicina iespēju anulēšanu bankām-starpniecēm, kad tās tiek izmantotas, lai atvilktu nodevas no pārskaitītām summām.

| 3.14.3 | Jebkuriem juridiskiem ietvariem būtu jāattālinās no tehniskiem terminiem, izmantotiem specifisku ziņojumu formātu un sistēmu ietvaros (tādi kā SHARE, BEN, OUR), kas daudzos gadījumos ir nepiemēroti vietējā kontekstā. Komisija pieturas pie viedokļa, ka tādēļnekādiem papildus noteikumiem nevajadzētu tikt izveidotiem, lai aizvietotu Direktīvu 97/5/EC. Šobrīdējās aprēķināšanas alternatīvas pastāv, lai sniegtu klientam iespēju izvēlēties, kas ir daļa no noteikumiem un nosacījumiem, par kuriem vienojās klients un banka. Jāizvairās no pārāk lielas vienkāršošanas un izvēles ierobežošanas riska, jo šīs aprēķināšanas alternatīvas ir reakcija uz tirgus vajadzībām, kas sniedzas ārpus galvenā intra-ES kredīta pārskaitījumu instrumenta(iem), un ir nepieciešams atbalstīt dažādus maksājumu tipus, kā arī attāluma tirdzniecību. Komiteja vēlētos, lai nozare palielinātu lietojamu aprēķināšanas alternatīvu caurspīdīgumu. |
| --- | --- |

3.14.3

Jebkuriem juridiskiem ietvariem būtu jāattālinās no tehniskiem terminiem, izmantotiem specifisku ziņojumu formātu un sistēmu ietvaros (tādi kā SHARE, BEN, OUR), kas daudzos gadījumos ir nepiemēroti vietējā kontekstā. Komisija pieturas pie viedokļa, ka tādēļnekādiem papildus noteikumiem nevajadzētu tikt izveidotiem, lai aizvietotu Direktīvu 97/5/EC. Šobrīdējās aprēķināšanas alternatīvas pastāv, lai sniegtu klientam iespēju izvēlēties, kas ir daļa no noteikumiem un nosacījumiem, par kuriem vienojās klients un banka. Jāizvairās no pārāk lielas vienkāršošanas un izvēles ierobežošanas riska, jo šīs aprēķināšanas alternatīvas ir reakcija uz tirgus vajadzībām, kas sniedzas ārpus galvenā intra-ES kredīta pārskaitījumu instrumenta(iem), un ir nepieciešams atbalstīt dažādus maksājumu tipus, kā arī attāluma tirdzniecību. Komiteja vēlētos, lai nozare palielinātu lietojamu aprēķināšanas alternatīvu caurspīdīgumu.

| 3.14.4 | Komiteja pamudina Komisiju novērst pretrunīgumu starp noklusējuma “OUR” Direktīvas alternatīvu, aprēķināšanas mehānismu, kas nepastāv lielākajā Dalībvalstu daļā, un “SHARE” alternatīvu, atbalstīto no Nolikuma puses. |
| --- | --- |

3.14.4

Komiteja pamudina Komisiju novērst pretrunīgumu starp noklusējuma “OUR” Direktīvas alternatīvu, aprēķināšanas mehānismu, kas nepastāv lielākajā Dalībvalstu daļā, un “SHARE” alternatīvu, atbalstīto no Nolikuma puses.

3.15   Izpildes termiņi kredīta pārskaitījumiem ( 15 pielikums)

| 3.15.1 | Komiteja atceras, ka Eiropas bankas Eiropas Maksājumu Padomes ietvaros vienojās par noklusējuma kredīta pārskaitījumu izpildes termiņu 3 bankas darba dienu apmērā (pēc pieņemšanas datuma) caur pašregulāciju zem CREDEURO Konvencijas. Faktiski, 3 dienas ir noklusējuma termiņš, kas var tikt turpmāk labots atsevišķās bankās. Tā kā izpildes termiņš ir pakalpojuma pamatelements, tam jābūt atstātam konkurējošiem spēkiem, lai uzlabotu pakalpojumus. |
| --- | --- |

3.15.1

Komiteja atceras, ka Eiropas bankas Eiropas Maksājumu Padomes ietvaros vienojās par noklusējuma kredīta pārskaitījumu izpildes termiņu 3 bankas darba dienu apmērā (pēc pieņemšanas datuma) caur pašregulāciju zem CREDEURO Konvencijas. Faktiski, 3 dienas ir noklusējuma termiņš, kas var tikt turpmāk labots atsevišķās bankās. Tā kā izpildes termiņš ir pakalpojuma pamatelements, tam jābūt atstātam konkurējošiem spēkiem, lai uzlabotu pakalpojumus.

| 3.15.2 | Turpmākai vajadzībai pēc likumdošanas ir jābūt apsvērtai tikai, ja nodaļas iniciatīva cietīs neveiksmi. |
| --- | --- |

3.15.2

Turpmākai vajadzībai pēc likumdošanas ir jābūt apsvērtai tikai, ja nodaļas iniciatīva cietīs neveiksmi.

3.16   Tiešā ieskaitīšana ( 16 pielikums)

| 3.16.1 | Likumdošanas neievērošana un/vai juridisko robežu atcelšana tiek precīzi atpazītas Eiropas Maksājumu Padomē (EPC) un paziņotas Komisijai kopš brīža, kad EPC formāli apstiprināja Pan-Eiropas Tiešās Ieskaitīšanas shēmu. Juridiski ietvari, kas ir nepieciešami, lai atbalstītu Pan-Eiropas Tiešās Ieskaitīšanas shēmu, būs lielā mērā atkarīgi no izvēlētā modeļa. Tādēļ, Komiteja ir pārliecināta, ka jābūt izskatītai ciešai nozares un likumdevēja (EC) sadarbībai. |
| --- | --- |

3.16.1

Likumdošanas neievērošana un/vai juridisko robežu atcelšana tiek precīzi atpazītas Eiropas Maksājumu Padomē (EPC) un paziņotas Komisijai kopš brīža, kad EPC formāli apstiprināja Pan-Eiropas Tiešās Ieskaitīšanas shēmu. Juridiski ietvari, kas ir nepieciešami, lai atbalstītu Pan-Eiropas Tiešās Ieskaitīšanas shēmu, būs lielā mērā atkarīgi no izvēlētā modeļa. Tādēļ, Komiteja ir pārliecināta, ka jābūt izskatītai ciešai nozares un likumdevēja (EC) sadarbībai.

3.17   Robežu atcelšana profesionālai skaidrās naudas apgrozībai ( 17 pielikums) (13)

| 3.17.1 | Šis pielikums neattiecas uz jautājumu par maksājumiem un tādā veidā ir ārpus Jaunu Juridisku Maksājumu Ietvaru kompetences. |
| --- | --- |

3.17.1

Šis pielikums neattiecas uz jautājumu par maksājumiem un tādā veidā ir ārpus Jaunu Juridisku Maksājumu Ietvaru kompetences.

| 3.17.2 | Nedrīkst pastāvēt diskriminācija starp skaidrās naudas un bezskaidras naudas maksājumu regulēšanu. Vairākas reglamentētas un tehniskas robežas aizkavē starptautiskas skaidrās naudas pārvešanas attīstību eiro zonā, it īpaši starp nacionālo centrālo banku nodaļām vienā valstī un finanšu iestāžu nodaļām citā valstī. |
| --- | --- |

3.17.2

Nedrīkst pastāvēt diskriminācija starp skaidrās naudas un bezskaidras naudas maksājumu regulēšanu. Vairākas reglamentētas un tehniskas robežas aizkavē starptautiskas skaidrās naudas pārvešanas attīstību eiro zonā, it īpaši starp nacionālo centrālo banku nodaļām vienā valstī un finanšu iestāžu nodaļām citā valstī.

| 3.17.3 | Pieeja starptautiskiem Nacionālās Centrālās Bankas (NCB) pakalpojumiem ir daļa no vienotas valūtas izmantošanas dabīgas attīstības eiro zonā. |
| --- | --- |

3.17.3

Pieeja starptautiskiem Nacionālās Centrālās Bankas (NCB) pakalpojumiem ir daļa no vienotas valūtas izmantošanas dabīgas attīstības eiro zonā.

| 3.17.4 | Ir jāvecina konkurence skaidrās naudas pārvešanas nozarē Eiro zonā, ar mērķi maksimizēt produktivitāti, bet Komisija pauž nepieciešamību izveidot starptautisku skaidrās naudas pārvešanas licenci un pietiekamu tās pielietojuma kontroli. |
| --- | --- |

3.17.4

Ir jāvecina konkurence skaidrās naudas pārvešanas nozarē Eiro zonā, ar mērķi maksimizēt produktivitāti, bet Komisija pauž nepieciešamību izveidot starptautisku skaidrās naudas pārvešanas licenci un pietiekamu tās pielietojuma kontroli.

3.18   Jautājumi par informācijas aizsardzību ( 18 pielikums)

Komisijas priekšlikums iekļaut Nolikumā noteikumu atbilstošu 13. Paragrāfam, burts d no pastāvošās Informācijas Aizsardzības Direktīvas 95/46/EC (14) ir labākā izdevība drīzumā saskaņot informācijas apmaiņas iespējas ar mērķi novērst krāpšanu maksājumu sistēmās (starp operatoriem un varas iestādēm, un starp pašiem operatoriem, pateicoties izņēmumam Informācijas Aizsardzības Direktīvā: piemēram, viltus komersantu datu bāze attiecībā uz karšu transakcijām).

3.19   Elektroniskie paraksti ( 19 pielikums)

Komiteja ierosina, ka Komisijai būtu vispirms jāiesniedz tās ziņojums par Direktīvas 1999/93/EC (15) par Elektroniskiem Parakstiem izpildīšanu. Ir vēlami Komisijas jaunu pasākumu piedāvājumi. Vispārīgi runājot, Komiteja vēlētos uzsvērt, ka elektroniskā sertifikācija ir produkta pārvaldīšanas zona, kur tiek īstenoti tehniskās neitralitātes un konkurences principi.

3.20   Tīklu aizsardzība ( 20 pielikums)

Komiteja sveic darbības un iniciatīvas, kas padara kibernoziegumu par nopietnāku pārkāpumu un kas skatās uz saskaņošanu ES šajā ziņā sadarbībā ar citām jurisdikcijām (piemēram, ASV). Tiek pozitīvi vērtētas atrunāšanas sankciju izmantošana, lai sodītu neatļautu pieeju automātisko datu apstrādes sistēmām ar krāpšanas mērķi, datu grozījumu iznicināšana un sistēmas funkcionēšanas pārveidošana. Ir arī nepieciešams sodīt puses, kuras veido pieejamus datus, programmas, datora aparatūru vai informāciju, kas ir speciāli izstrādāti vai pielāgoti neatļautas pieejas automātisko datu apstrādes sistēmām veicināšanai ar mērķi realizēt krāpšanu. Tāpēc ir jānodefinē atšķirība starp krāpniecisku darbību kriminalizāciju maksājumu tīklos, kuriem būtu vēlama ES saskaņošana caur likumdošanu, un profilaktiskiem pasākumiem, kas ir virzīti uz maksājumu tīklu drošību, kuriem būtu jāpaliek nozares pārziņā ar mērķi aptvert visus tehnoloģiskus notikumus.

3.21   Maksājumu tīkla pārrāvums ( 21 pielikums)

| 3.21.1 | Komitejai šķiet, ka jautājums attiecināms uz 21. Pielikumu ir 12. pielikuma apakšjautājums (nepilnīgās īstenošanas vai neizpilde). Patiesi, jākonstatē, ka:






  — | maksājumu tīkla pārrāvumi nav ierasta parādība; |
| --- | --- | --- |

3.21.1

Komitejai šķiet, ka jautājums attiecināms uz 21. Pielikumu ir 12. pielikuma apakšjautājums (nepilnīgās īstenošanas vai neizpilde). Patiesi, jākonstatē, ka:

—

maksājumu tīkla pārrāvumi nav ierasta parādība;

| — | maksājumu tīkla pārrāvumi var ietekmēt sistēmas un ierīces, kas nav kredītiestādes tiešā kontrolē (tīkla ārpuse); |
| --- | --- |

—

maksājumu tīkla pārrāvumi var ietekmēt sistēmas un ierīces, kas nav kredītiestādes tiešā kontrolē (tīkla ārpuse);

| — | kredītiestādēm ir jāatbilst elastības un biznesa nepārtrauktības saistībām, kas ir kompetentu reglamentētu varas iestāžu uzliktas. |
| --- | --- |

—

kredītiestādēm ir jāatbilst elastības un biznesa nepārtrauktības saistībām, kas ir kompetentu reglamentētu varas iestāžu uzliktas.

| 3.21.2 | Maksājumu pakalpojumu piegādātājiem nevajadzētu uzlikt atbildību par maksājumiem, kas netika ievadīti sistēmā pārrāvuma brīdī. Maksājumu pakalpojumu piegādātāju atbildība aprobežojas uz to civiltiesiskās atbildības pienākumu, pie kam tam ir jāpierāda, ka tas ir veicis visus nepieciešamus pasākumus pārrāvuma novēršanai. |
| --- | --- |

3.21.2

Maksājumu pakalpojumu piegādātājiem nevajadzētu uzlikt atbildību par maksājumiem, kas netika ievadīti sistēmā pārrāvuma brīdī. Maksājumu pakalpojumu piegādātāju atbildība aprobežojas uz to civiltiesiskās atbildības pienākumu, pie kam tam ir jāpierāda, ka tas ir veicis visus nepieciešamus pasākumus pārrāvuma novēršanai.

| 3.21.3 | Nesenā e-vēstuļu uzbrukuma gadījumā Apvienotās Karalistes bankām, viens tiešsaistes piegādātājs saskatīja tiešsaistes pakalpojuma atcelšanu kā galveno atbildes reakciju uz uzbrukumu. Šādi uzbrukumi ir ārpus piegādātāja tiešās kontroles dēļ tiešā e-vēstuļu kontakta starp uzbrucēju un klientu. Maksājumu pakalpojumu piegādātājam, ja ir iespējams, būtu jāinformē to klienti pirms tie slēdz sistēmu drošības nolūkos. Komiteja uzskata par nepiemērotu sodīt piegādātāju par pasākumu uzsākšanu ar mērķi pasargāt tā klientus šādā veidā. Papildus, Komiteja mudina maksājumu pakalpojumu piegādātājus būt tālredzīgiem šāda tipa krāpšanas novēršanā. |
| --- | --- |

3.21.3

Nesenā e-vēstuļu uzbrukuma gadījumā Apvienotās Karalistes bankām, viens tiešsaistes piegādātājs saskatīja tiešsaistes pakalpojuma atcelšanu kā galveno atbildes reakciju uz uzbrukumu. Šādi uzbrukumi ir ārpus piegādātāja tiešās kontroles dēļ tiešā e-vēstuļu kontakta starp uzbrucēju un klientu. Maksājumu pakalpojumu piegādātājam, ja ir iespējams, būtu jāinformē to klienti pirms tie slēdz sistēmu drošības nolūkos. Komiteja uzskata par nepiemērotu sodīt piegādātāju par pasākumu uzsākšanu ar mērķi pasargāt tā klientus šādā veidā. Papildus, Komiteja mudina maksājumu pakalpojumu piegādātājus būt tālredzīgiem šāda tipa krāpšanas novēršanā.

4.   Secinājums

| 4.1 | Jauniem juridiskiem ietvariem jābūt saskaņā ar Eiropas Patērētāja Politikas Stratēģiju, kas uzstāda augsta, vispārēja patērētāja aizsardzības līmeņa sasniegšanu kā galveno mērķi. |
| --- | --- |

4.1

Jauniem juridiskiem ietvariem jābūt saskaņā ar Eiropas Patērētāja Politikas Stratēģiju, kas uzstāda augsta, vispārēja patērētāja aizsardzības līmeņa sasniegšanu kā galveno mērķi.

| 4.1.1 | Komiteja atbalsta Eiropas Komisijas mēģinājumu palielināt patērētāja uzticēšanos, juridisku drošību un tirgus produktivitāti maksājumiem Iekšējā Tirgū. Pozitīvi vērtējama ir arī pieeja skatīt pašregulāciju un kopregulāciju kā pozitīvu virzienu uz priekšu vairākās zonās pieminētās 21 pielikumā. |
| --- | --- |

4.1.1

Komiteja atbalsta Eiropas Komisijas mēģinājumu palielināt patērētāja uzticēšanos, juridisku drošību un tirgus produktivitāti maksājumiem Iekšējā Tirgū. Pozitīvi vērtējama ir arī pieeja skatīt pašregulāciju un kopregulāciju kā pozitīvu virzienu uz priekšu vairākās zonās pieminētās 21 pielikumā.

| 4.2 | Jādod priekšroka likumdošanas pasākumiem, kas aptver pielikumus 1, 2, 8, 12, 13, 18 un 19. Steidzama rīcības nepieciešamība ir jomās par patērētāja informācijas prasībām (2), informāciju par maksājuma iniciatoru (8) un informācijas aizsardzības jautājumu (18). |
| --- | --- |

4.2

Jādod priekšroka likumdošanas pasākumiem, kas aptver pielikumus 1, 2, 8, 12, 13, 18 un 19. Steidzama rīcības nepieciešamība ir jomās par patērētāja informācijas prasībām (2), informāciju par maksājuma iniciatoru (8) un informācijas aizsardzības jautājumu (18).

| 4.3 | Palielinātai sadarbībai starp Komisiju un banku nozari jābūt izskatītai attiecībā uz Eiropas Tiešo Debetu Shēmas izveidošanu (16 pielikums), noteikšanu, kuram ir tiesības nodrošināt maksājumu pakalpojumus ( 1 pielikums), kā arī maksājumu instrumentu un sastāvdaļu aizsardzības sertifikācijas zonā ( 7 pielikums). |
| --- | --- |

4.3

Palielinātai sadarbībai starp Komisiju un banku nozari jābūt izskatītai attiecībā uz Eiropas Tiešo Debetu Shēmas izveidošanu (16 pielikums), noteikšanu, kuram ir tiesības nodrošināt maksājumu pakalpojumus ( 1 pielikums), kā arī maksājumu instrumentu un sastāvdaļu aizsardzības sertifikācijas zonā ( 7 pielikums).

| 4.4 | Attiecībā uz citiem pielikumiem, Komitejai šķiet, ka pašregulācijai vai kopregulācijai jābūt piemērotākam veidam kā sasniegt Komisijas mērķi izveidot efektīvu Iekšējo maksājumu Tirgu. Ir skaidrs, ka, ja pašregulācijas pasākumi nepierāda sevi kā veiksmīgus, protams, vajadzētu tiekties pēc tiesību akta ES līmenī. |
| --- | --- |

4.4

Attiecībā uz citiem pielikumiem, Komitejai šķiet, ka pašregulācijai vai kopregulācijai jābūt piemērotākam veidam kā sasniegt Komisijas mērķi izveidot efektīvu Iekšējo maksājumu Tirgu. Ir skaidrs, ka, ja pašregulācijas pasākumi nepierāda sevi kā veiksmīgus, protams, vajadzētu tiekties pēc tiesību akta ES līmenī.

| 4.5 | Tādā pašā veidā, Komiteja ierosina, ka vispārējam ietvaram vajadzētu koncentrēties uz caurspīdīguma nodrošinājumu klientiem un mēģināt veidot pēc iespējas vairāk uz pastāvošiem prakses un pašregulācijas noteikumiem. Piemēram, nav nepieciešams turpmāk regulēt tur, kur tirgus jau ir sasniedzis likumdevēja mērķus (piemēram, nepastāv neatliekamas vajadzības koriģēt Kredītu Pārskaitījumu Direktīvu, lai samazinātu izpildes termiņus). Tomēr, noteiktās zonās vispārēja pieeja ir pareizais risinājums. |
| --- | --- |

4.5

Tādā pašā veidā, Komiteja ierosina, ka vispārējam ietvaram vajadzētu koncentrēties uz caurspīdīguma nodrošinājumu klientiem un mēģināt veidot pēc iespējas vairāk uz pastāvošiem prakses un pašregulācijas noteikumiem. Piemēram, nav nepieciešams turpmāk regulēt tur, kur tirgus jau ir sasniedzis likumdevēja mērķus (piemēram, nepastāv neatliekamas vajadzības koriģēt Kredītu Pārskaitījumu Direktīvu, lai samazinātu izpildes termiņus). Tomēr, noteiktās zonās vispārēja pieeja ir pareizais risinājums.

| 4.6 | Paziņojuma sfēra ir bieži vien plašāka par maksājumiem un Komitejai ir skaidrākā formā jāuzsver atšķirība starp komerciāliem pakalpojumiem un maksājumu sistēmām. Jebkuriem likumdošanas pasākumiem, kas attiecas uz maksājumiem, ir jāizslēdz jautājumi, attiecināmi uz to uzdevumu izpildi, kas atšķiras no pašiem maksājumiem. |
| --- | --- |

4.6

Paziņojuma sfēra ir bieži vien plašāka par maksājumiem un Komitejai ir skaidrākā formā jāuzsver atšķirība starp komerciāliem pakalpojumiem un maksājumu sistēmām. Jebkuriem likumdošanas pasākumiem, kas attiecas uz maksājumiem, ir jāizslēdz jautājumi, attiecināmi uz to uzdevumu izpildi, kas atšķiras no pašiem maksājumiem.

Briselē, 2004. gada 30. jūnijā

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  OV L 344, 28.12.2001.

1

(2)  OV L 43, 14.2.1997.

2

(3)  Par klientu (pasūtītāju) tiek uzskatīti patērētāji un citi indivīdi, tādi kā mazumtirgotāji un MVU un citi maksājumu pakalpojumu izmantotāji.

3

(4)  piemēram, Eiro Banku Asociācijas (EBA) sistēma EURO 1 un STEP1.

4

(5)  EBA veica tās pirmo transakciju 2003. gada 28. aprīlī.

5

(6)  Dažādu avotu kopsummas procenti (Swift, EBA, Kartes Shēmas) sastādīti Fédération Bancaire Européenne (2003).

6

(7)  EESK 500/2004, ziņojumu sniedzējs Returea kungs.

7

(8)  Starptautiskais Bankas Konta Numurs

8

(9)  Bankas Identifikatora Kods

9

(10)  OV C 85, 8.4.2003.

10

(11)  “Our”, “ben” un “share” ir trīs aprēķināšanas iespējas kredīta pārskaitījumjiem.

11

(12)  Interbanku Konvencija par Maksājumiem pamatkredīta pārskaitījumiem, kas atbilst Nolikumam 2560/2001.

12

(13)  Šeit īpaša uzmanība ir jāpievērš tulkojumu precizitātei. Tā piemēram itāliski šim virsrakstam labāk būtu jāskan “Rimozione delle barriere al transporto di fondi”, jo tas ir tuvāk oriģinālajai versijai.

13

(14)  OV L281, 23.11.1995.

14

(15)  OV L 13; 19.1.2000.

15

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/19

---

Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes noteikumu projekts par konsultāciju un notifikācijas procedūru kredītu apdrošināšanas, galvojumu un finansu kredītu jomā

COM(2004) 159 galīgā red. - 2004/0056 (CNS)

(2004/C 302/04)

Padome 2004. gada 13. maijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju saskaņā ar Eiropas Kopienas Dibināšanas līguma 262. pantu par: Eiropas Parlamenta un Padomes noteikumu projekts par konsultāciju un notifikācijas procedūru kredītu apdrošināšanas, galvojumu un finansu kredītu jomā (modificētā redakcija)

Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa darba grupa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu attiecīgajā jautājumā, pieņēma tās atzinumu 2004. gada 9. jūnijā. Ziņojumu sniedza Franks fon Firstenverta kungs.

Savā 410. plenārajā sesijā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 30.jūnija sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 133 balsīm par, 1 pret un 4 atturoties:

1.   Saturs

| 1.1 | Ar šo projektu ir jāmodificē Padomes 1973. gada 3. decembra lēmums 73/391/EEC par konsultāciju un notifikācijas procedūru kredītu apdrošināšanas, galvojumu un finansu kredītu jomā. Šis lēmums tika grozīts ar nākošo Padomes lēmumu 76/641/EEC un Spānijas un Portugāles pievienošanās aktiem, kā arī ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās aktiem. |
| --- | --- |

1.1

Ar šo projektu ir jāmodificē Padomes 1973. gada 3. decembra lēmums 73/391/EEC par konsultāciju un notifikācijas procedūru kredītu apdrošināšanas, galvojumu un finansu kredītu jomā. Šis lēmums tika grozīts ar nākošo Padomes lēmumu 76/641/EEC un Spānijas un Portugāles pievienošanās aktiem, kā arī ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās aktiem.

| 1.2 | Lēmumi attiecas tikai un vienīgi uz valsts eksporta kredītu garantijām un īpaši regulē nosacījumus, pie kādiem dalībvalstīm ir jāizpilda konsultēšanās procedūra ar dalībvalstīm un Komisiju, lai saņemtu pieprasītos ārvalstu kredītus vai galvojumu ārvalstu kredītiem. Attiecībā uz privātajiem eksporta kredītu darījumiem lēmums nav piemērojams. |
| --- | --- |

1.2

Lēmumi attiecas tikai un vienīgi uz valsts eksporta kredītu garantijām un īpaši regulē nosacījumus, pie kādiem dalībvalstīm ir jāizpilda konsultēšanās procedūra ar dalībvalstīm un Komisiju, lai saņemtu pieprasītos ārvalstu kredītus vai galvojumu ārvalstu kredītiem. Attiecībā uz privātajiem eksporta kredītu darījumiem lēmums nav piemērojams.

| 1.3 | Projekts aizstāj dažādus tiesiskos aktus, kuri ir modifikācijas objekts. |
| --- | --- |

1.3

Projekts aizstāj dažādus tiesiskos aktus, kuri ir modifikācijas objekts.

| 1.4 | Ar šo projektu modificēto tiesisko aktu materiālais saturs netiek grozīts. Tas aprobežojas tikai ar to apvienošanu vienā tiesiskā aktā, kā ietvaros formālas izmaiņas tiek izdarītas tikai tik lielā mērā, cik tas ir nepieciešams pašas modifikācijas vajadzībām. |
| --- | --- |

1.4

Ar šo projektu modificēto tiesisko aktu materiālais saturs netiek grozīts. Tas aprobežojas tikai ar to apvienošanu vienā tiesiskā aktā, kā ietvaros formālas izmaiņas tiek izdarītas tikai tik lielā mērā, cik tas ir nepieciešams pašas modifikācijas vajadzībām.

2.   Novērtējums

| 2.1 | Projekts ir saistīts ar Komisijas nodomu kodificēt bieži grozītus tiesiskos aktus, lai padarītu tos skaidrākus un saprotamākus. |
| --- | --- |

2.1

Projekts ir saistīts ar Komisijas nodomu kodificēt bieži grozītus tiesiskos aktus, lai padarītu tos skaidrākus un saprotamākus.

| 2.2 | Pielietojamie priekšraksti līdz šim ir bijuši izkaisīti caur dažādiem tiesiskajiem aktiem, un ir nepieciešama darbietilpīga meklēšana un daudz tiesisko aktu salīdzināšana, lai noskaidrotu priekšrakstus, kuri jāpiemēro. |
| --- | --- |

2.2

Pielietojamie priekšraksti līdz šim ir bijuši izkaisīti caur dažādiem tiesiskajiem aktiem, un ir nepieciešama darbietilpīga meklēšana un daudz tiesisko aktu salīdzināšana, lai noskaidrotu priekšrakstus, kuri jāpiemēro.

| 2.3 | Projekts aprobežojas ar to, ka, pilnībā saglabājot dažādo tiesisko aktu materiālo saturu, apvieno tos vienā vienīgā tiesiskajā aktā. Nekāda ar materiālajiem grozījumiem saistīta rīcība nav nepieciešama. |
| --- | --- |

2.3

Projekts aprobežojas ar to, ka, pilnībā saglabājot dažādo tiesisko aktu materiālo saturu, apvieno tos vienā vienīgā tiesiskajā aktā. Nekāda ar materiālajiem grozījumiem saistīta rīcība nav nepieciešama.

| 2.4 | Projekts kalpo Kopienas normatīvu caurredzamībai un saprotamībai un tādēļ ir apsveicams. (1) |
| --- | --- |

2.4

Projekts kalpo Kopienas normatīvu caurredzamībai un saprotamībai un tādēļ ir apsveicams. (1)

| 2.5 | Tomēr Komisijai kodifikācijas ietvaros būtu jāņem vērā vēl sekojoši punkti:






  — | Padomes 03.12.1973. lēmuma pamatojums (2) (“Ar 1965. gada 26. janvāra lēmumu (2) Padome ir noteikusi konsultāciju un notifikācijas procedūru kredītu apdrošināšanas, galvojumu un finansu kredītu jomā”) projektā vairs nav ietverts un pilnīguma labad būtu vēl jāiekļauj. |
| --- | --- | --- |

2.5

Tomēr Komisijai kodifikācijas ietvaros būtu jāņem vērā vēl sekojoši punkti:

—

Padomes 03.12.1973. lēmuma pamatojums (2) (“Ar 1965. gada 26. janvāra lēmumu (2) Padome ir noteikusi konsultāciju un notifikācijas procedūru kredītu apdrošināšanas, galvojumu un finansu kredītu jomā”) projektā vairs nav ietverts un pilnīguma labad būtu vēl jāiekļauj.

| — | Ar projekta 20. pantu tiek atcelts Padomes lēmums 73/391/EEC. Neskatoties uz to, projekta III pielikumā zem virsraksta “Atceltais lēmums ar tā grozījumiem” ir minēts arī padomes lēmums 76/641/EEC. Tādēļ pilnīguma labad projekta 20. pantā būtu jāatceļ arī grozījumi, kas izdarīti ar lēmumu 76/641/EEC. |
| --- | --- |

—

Ar projekta 20. pantu tiek atcelts Padomes lēmums 73/391/EEC. Neskatoties uz to, projekta III pielikumā zem virsraksta “Atceltais lēmums ar tā grozījumiem” ir minēts arī padomes lēmums 76/641/EEC. Tādēļ pilnīguma labad projekta 20. pantā būtu jāatceļ arī grozījumi, kas izdarīti ar lēmumu 76/641/EEC.

| 2.6 | Bez tam uzmanība īpaši ir jāpievērš tulkojumu precizitātei, jo neprecizitātes var novest pie tiesību nedrošības un nepareizas pielietošanas. |
| --- | --- |

2.6

Bez tam uzmanība īpaši ir jāpievērš tulkojumu precizitātei, jo neprecizitātes var novest pie tiesību nedrošības un nepareizas pielietošanas.

Briselē, 2004. gada 30. jūnijā

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Piemēram portugāļu versijā vajadzētu veikt sekojošas izmaiņas:

1

| a) | 4. pantā punktos e), ii) un iv) “credit starting point” būtu jātulko ka “ponto de partida do crédito”, nevis kā “início do crédito”, divi datumi, ne vienmēr būs viens un tas pats; |
| --- | --- |

a)

4. pantā punktos e), ii) un iv) “credit starting point” būtu jātulko ka “ponto de partida do crédito”, nevis kā “início do crédito”, divi datumi, ne vienmēr būs viens un tas pats;

| b) | 4. pantā punktos e) un iv) izteiciens “where repayment is not to be effected by equal instalments at regular intervals” labāk būtu tulkot kā “escalonadas em prestações iguais e espaçadas de modo regular”, nevis kā “escalonadas por parcelas de igual montante de modo regular”; |
| --- | --- |

b)

4. pantā punktos e) un iv) izteiciens “where repayment is not to be effected by equal instalments at regular intervals” labāk būtu tulkot kā “escalonadas em prestações iguais e espaçadas de modo regular”, nevis kā “escalonadas por parcelas de igual montante de modo regular”;

| c) | Tāpat arī izteiciens “aid credit” (piem. 4. panta punktos f) un i), un 5. panta e) un i) punktos) būtu jātulko kā “crédito de ajuda” un nevis kā “crédito de auxílio”, kam ir pilnīgi savādāka nozīme ES likumdošanā saistībā ar “State aid”; |
| --- | --- |

c)

Tāpat arī izteiciens “aid credit” (piem. 4. panta punktos f) un i), un 5. panta e) un i) punktos) būtu jātulko kā “crédito de ajuda” un nevis kā “crédito de auxílio”, kam ir pilnīgi savādāka nozīme ES likumdošanā saistībā ar “State aid”;

| d) | Visbeidzot, var atrast arī dažas pareizrakstības kļūdas, vismaz 3.2 pantā (pirmajā un trešajā līnijā) (“ntureza” un “peirem”), 10.1 panta c) punktā (“desdadoravel”), un 1. pielikumā B) d) punktā (“antiantamentos”). |
| --- | --- |

d)

Visbeidzot, var atrast arī dažas pareizrakstības kļūdas, vismaz 3.2 pantā (pirmajā un trešajā līnijā) (“ntureza” un “peirem”), 10.1 panta c) punktā (“desdadoravel”), un 1. pielikumā B) d) punktā (“antiantamentos”).

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/20

---

Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Starptautiskā drošības pārvaldes kodeksa (ISMC) ieviešanu Kopienā

COM(2003) 767 galīgā red. – 2003/0291 (COD)

(2004/C 302/05)

2004. gada 13. janvārī Eiropas Savienības Padome, saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 80. panta 2. punktu, nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Starptautiskā drošības pārvaldes kodeksa (ISMC) ieviešanu Kopienā

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un Informācijas sabiedrības darba grupa, kura bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu attiecīgajā jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 10. maijā. Ziņojuma sniedzējs bija Dr. Bredima Savopoulou.

Savā 410. plenārajā sesijā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (30. jūnija sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošo atzinumu ar 155 balsīm “par”, 2 “pret” un 4 “atturoties”

1.   Ievads

| 1.1 | Starptautiskais pārvaldes kodekss par kuģu drošu ekspluatāciju un piesārņojuma novēršanu (ISM kodekss) tika pieņemts 1979. gadā Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (IMO), kā līdzeklis, lai sekmētu kuģošanas drošības kultūras un vides apziņas pilnveidošanu. 1994. gadā IMO, pieņemot jaunu IX nodaļu “Kuģu drošas ekspluatācijas pārvaldība” (MSOS) Starptautiskajā konvencijā Par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), nolēma darīt Kodeksu par saistošu. |
| --- | --- |

1.1

Starptautiskais pārvaldes kodekss par kuģu drošu ekspluatāciju un piesārņojuma novēršanu (ISM kodekss) tika pieņemts 1979. gadā Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (IMO), kā līdzeklis, lai sekmētu kuģošanas drošības kultūras un vides apziņas pilnveidošanu. 1994. gadā IMO, pieņemot jaunu IX nodaļu “Kuģu drošas ekspluatācijas pārvaldība” (MSOS) Starptautiskajā konvencijā Par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), nolēma darīt Kodeksu par saistošu.

| 1.2. | Kodeksa saistošā piemērošana tika realizēta divās fāzēs. 1998. gada 1. jūlijā tas kļuva saistošs kompānijām, kuras ekspluatē pasažieru kuģus, naftas tankkuģus, tankkuģus, kuri pārvadā ķīmiskas vielas, degvielas transportkuģus un kravu transportkuģus, kas iesaistīti starptautiskajos reisos, ar bruto svaru 500 tonnas un vairāk. 2002. gada 1. jūlijā Kodekss kļuva saistošs kompānijām, kuras ekspluatē citus kravas kuģus ar bruto svaru 500 tonnas un vairāk, kas iesaistīti starptautiskajos reisos. |
| --- | --- |

1.2.

Kodeksa saistošā piemērošana tika realizēta divās fāzēs. 1998. gada 1. jūlijā tas kļuva saistošs kompānijām, kuras ekspluatē pasažieru kuģus, naftas tankkuģus, tankkuģus, kuri pārvadā ķīmiskas vielas, degvielas transportkuģus un kravu transportkuģus, kas iesaistīti starptautiskajos reisos, ar bruto svaru 500 tonnas un vairāk. 2002. gada 1. jūlijā Kodekss kļuva saistošs kompānijām, kuras ekspluatē citus kravas kuģus ar bruto svaru 500 tonnas un vairāk, kas iesaistīti starptautiskajos reisos.

| 1.3. | Atsaucoties uz Estonia traģēdiju ES pieņēma lēmumu par ISM kodeksa ieviešanu pasažieru ro-ro tipa prāmjiem, kuri iesaistīti starptautiskajos un vietējos jūras reisos Kopienas ietvaros saskaņā ar 1/7/1996 regulu (EC) Nr. 3051/95 (8/12/1995) (1). EESK savā attiecīgajā atzinumā apsveica ierosinājumu un atbalstīja Komisijas iniciatīvu (2). |
| --- | --- |

1.3.

Atsaucoties uz Estonia traģēdiju ES pieņēma lēmumu par ISM kodeksa ieviešanu pasažieru ro-ro tipa prāmjiem, kuri iesaistīti starptautiskajos un vietējos jūras reisos Kopienas ietvaros saskaņā ar 1/7/1996 regulu (EC) Nr. 3051/95 (8/12/1995) (1). EESK savā attiecīgajā atzinumā apsveica ierosinājumu un atbalstīja Komisijas iniciatīvu (2).

| 1.4. | Regula ir mainīta divreiz: a) saskaņā ar regulu Nr. 179/1998 (3), kas attiecas un vienotu ISM kodeksa dokumentu/sertifikātu piemērošanu prāmjiem, kas tiek ekspluatēti Eiropā un b) saskaņā ar regulu Nr. 1970/2002 (4), ņemot vērā sekojošos ISM kodeksa labojumus, kuri bija pieņemti IMO. Regula stājās spēkā 2002. gada 26. novembrī. |
| --- | --- |

1.4.

Regula ir mainīta divreiz: a) saskaņā ar regulu Nr. 179/1998 (3), kas attiecas un vienotu ISM kodeksa dokumentu/sertifikātu piemērošanu prāmjiem, kas tiek ekspluatēti Eiropā un b) saskaņā ar regulu Nr. 1970/2002 (4), ņemot vērā sekojošos ISM kodeksa labojumus, kuri bija pieņemti IMO. Regula stājās spēkā 2002. gada 26. novembrī.

2.   Komisijas priekšlikums

| 2.1. | Kad regula (EC) Nr. 3051/95 tika pieņemta, dalībvalstis un Eiropas Parlaments noteica, ka ISM kodeksa piemērošana ro-ro tipa pasažieru prāmjiem ir prioritāte, bet tāpat, ka tā ir pirmā no sekojošo ierosmju sērijas, lai uzlabotu drošību uz jūras. |
| --- | --- |

2.1.

Kad regula (EC) Nr. 3051/95 tika pieņemta, dalībvalstis un Eiropas Parlaments noteica, ka ISM kodeksa piemērošana ro-ro tipa pasažieru prāmjiem ir prioritāte, bet tāpat, ka tā ir pirmā no sekojošo ierosmju sērijas, lai uzlabotu drošību uz jūras.

| 2.2. | Ierosinātā regula ir vispārēja rakstura, tā aizstās regulu (EC) Nr. 3051/95 un tās galvenais uzdevums ir veicināt korektu, stingru un saskaņotu Kodeksa ieviešanu visās dalībvalstīs. Regula paralēli saglabās pašreizējos ES ISM noteikumus, kas piemērojami ro-ro tipa prāmjiem, kuri regulāri veic reisus uz un no Eiropas ostām, neatkarīgi no tā zem kāda karoga tie kuģotu. |
| --- | --- |

2.2.

Ierosinātā regula ir vispārēja rakstura, tā aizstās regulu (EC) Nr. 3051/95 un tās galvenais uzdevums ir veicināt korektu, stingru un saskaņotu Kodeksa ieviešanu visās dalībvalstīs. Regula paralēli saglabās pašreizējos ES ISM noteikumus, kas piemērojami ro-ro tipa prāmjiem, kuri regulāri veic reisus uz un no Eiropas ostām, neatkarīgi no tā zem kāda karoga tie kuģotu.

| 2.3. | Regula attieksies uz jebkuru kompāniju, kas ekspluatē vienu vai vairākus no sekojošiem kuģiem uz jūras:






  — | kravas kuģi, kas kuģo ar kādas dalībvalsts karogu un ir iesaistīti starptautiskajos un vietējos pārvadājumos; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Regula attieksies uz jebkuru kompāniju, kas ekspluatē vienu vai vairākus no sekojošiem kuģiem uz jūras:

—

kravas kuģi, kas kuģo ar kādas dalībvalsts karogu un ir iesaistīti starptautiskajos un vietējos pārvadājumos;

| — | pasažieru kuģi, kas kuģo ar kādas dalībvalsts karogu un izpilda starptautiskos pārvadājumus; |
| --- | --- |

—

pasažieru kuģi, kas kuģo ar kādas dalībvalsts karogu un izpilda starptautiskos pārvadājumus;

| — | pasažieru kuģi, neatkarīgi no to karoga, kas iesaistīti vietējos reisos A un B klases jūras zonās kā noteikts direktīvas Nr. 98/18/EC 4. punktā; |
| --- | --- |

—

pasažieru kuģi, neatkarīgi no to karoga, kas iesaistīti vietējos reisos A un B klases jūras zonās kā noteikts direktīvas Nr. 98/18/EC 4. punktā;

| — | ro-ro tipa pasažieru prāmji, neatkarīgi no to karoga, kas veic pārvadājumus uz un no Kopienas dalībvalstu ostām regulāros ro-ro tipa pasažieru prāmju pakalpojumos, un |
| --- | --- |

—

ro-ro tipa pasažieru prāmji, neatkarīgi no to karoga, kas veic pārvadājumus uz un no Kopienas dalībvalstu ostām regulāros ro-ro tipa pasažieru prāmju pakalpojumos, un

| — | kravas kuģi, neatkarīgi no to karoga, kas iesaistīti pārvadājumos uz un no Kopienas dalībvalsts ostām saskaņā ar kabotāžas fīderu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

—

kravas kuģi, neatkarīgi no to karoga, kas iesaistīti pārvadājumos uz un no Kopienas dalībvalsts ostām saskaņā ar kabotāžas fīderu pakalpojumiem.

| 2.4. | Ierosinātās regulas kompetence balstās uz SOLAS konvencijas IX nodaļas noteikumiem un attiecināma uz visiem kuģiem, kas atbilst SOLAS kompetencei un nes dalībvalsts karogu, pat, ja tie darbojas vietējos reisos. Tomēr, pasažieru kuģiem, kas iesaistīti vietējā satiksmē, noteikumi tiks piemēroti tikai tiem, kuri darbojas vairāk nekā 5 jūdzes no piekrastes līnijas, un šie noteikumi tiks attiecināti uz visām valstīm. |
| --- | --- |

2.4.

Ierosinātās regulas kompetence balstās uz SOLAS konvencijas IX nodaļas noteikumiem un attiecināma uz visiem kuģiem, kas atbilst SOLAS kompetencei un nes dalībvalsts karogu, pat, ja tie darbojas vietējos reisos. Tomēr, pasažieru kuģiem, kas iesaistīti vietējā satiksmē, noteikumi tiks piemēroti tikai tiem, kuri darbojas vairāk nekā 5 jūdzes no piekrastes līnijas, un šie noteikumi tiks attiecināti uz visām valstīm.

| 2.5 | Jebkurai kompānijai, kura ekspluatē vienu vai vairākus no iepriekšminētajiem kuģiem būs jāpakļaujas Starptautiskajam pārvaldes kodeksam par Kuģu drošu ekspluatāciju un piesārņojuma novēršanu (ISM kodekss), kas atspoguļots pielikuma sadaļā Nr. I. Dalībvalstīm būs jāatbilst sertifikācijas procesa vadlīnijām (Noteikumi, kas attiecas uz ISM kodeksa ieviešanas izpildi), kā norādīts pielikuma sadaļā Nr. II |
| --- | --- |

2.5

Jebkurai kompānijai, kura ekspluatē vienu vai vairākus no iepriekšminētajiem kuģiem būs jāpakļaujas Starptautiskajam pārvaldes kodeksam par Kuģu drošu ekspluatāciju un piesārņojuma novēršanu (ISM kodekss), kas atspoguļots pielikuma sadaļā Nr. I. Dalībvalstīm būs jāatbilst sertifikācijas procesa vadlīnijām (Noteikumi, kas attiecas uz ISM kodeksa ieviešanas izpildi), kā norādīts pielikuma sadaļā Nr. II

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | ISM kodekss ir viens no vissvarīgākajiem soļiem uz priekšu, kas sperti kuģošanas drošības jomā, tāpēc, ka tas nodrošina struktūru ar kuras palīdzību IMO konvencijas var tikt iedarbīgi īstenotas. EESK uzskats, kā jau minēts iepriekšējos atzinumos, ir, ka regula Nr.3051/95 ir kalpojusi kā lietderīgs mērķis sekmējot ISM kodeksa īstenošanu attiecībā uz ro-ro tipa pasažieru kuģiem 2 gados un paplašinot tā pielietojumu attiecībā uz kuģiem, kas iesaistīti vietējos jūras reisos. |
| --- | --- |

3.1.

ISM kodekss ir viens no vissvarīgākajiem soļiem uz priekšu, kas sperti kuģošanas drošības jomā, tāpēc, ka tas nodrošina struktūru ar kuras palīdzību IMO konvencijas var tikt iedarbīgi īstenotas. EESK uzskats, kā jau minēts iepriekšējos atzinumos, ir, ka regula Nr.3051/95 ir kalpojusi kā lietderīgs mērķis sekmējot ISM kodeksa īstenošanu attiecībā uz ro-ro tipa pasažieru kuģiem 2 gados un paplašinot tā pielietojumu attiecībā uz kuģiem, kas iesaistīti vietējos jūras reisos.

| 3.2. | EESK atzīmē, ka skatoties uz kompānijām, kuras darbojas pasažieru un kravu starptautiskajos pārvadājumos, piedāvātās regulas mērķis jau ir sasniegts, tā kā pienākums ievērot ISM kodeksu izriet no SOLAS konvencijas. Turklāt, kompānijām, kuras darbojas ekspluatējot ro-ro tipa pasažieru kuģus vietējiem pārvadājumiem šis mērķis ir sasniegts īstenojot regulu Nr. 3051/95. |
| --- | --- |

3.2.

EESK atzīmē, ka skatoties uz kompānijām, kuras darbojas pasažieru un kravu starptautiskajos pārvadājumos, piedāvātās regulas mērķis jau ir sasniegts, tā kā pienākums ievērot ISM kodeksu izriet no SOLAS konvencijas. Turklāt, kompānijām, kuras darbojas ekspluatējot ro-ro tipa pasažieru kuģus vietējiem pārvadājumiem šis mērķis ir sasniegts īstenojot regulu Nr. 3051/95.

| 3.3. | Komisijas galvenais pamatojums priekšlikumam ir tas, ka pilnīga ISM kodeksa un attiecīgo IMO vadlīniju pārlikšana ES likumā uzlabos ISM kodeksa efektīvu īstenošanu Kopienā. EESK piekrīt pamatojumam un pilnībā atbalsta šo mērķi ciktāl tas attiecas uz kuģiem, kuriem jau ir piemērots ISM kodekss. Tomēr attiecībā uz ierosināto paplašinājumu pievienoto vērtību par ISM kodeksa piemērošanu citiem kuģu tipiem, EESK izsaka sekojošas piezīmes. |
| --- | --- |

3.3.

Komisijas galvenais pamatojums priekšlikumam ir tas, ka pilnīga ISM kodeksa un attiecīgo IMO vadlīniju pārlikšana ES likumā uzlabos ISM kodeksa efektīvu īstenošanu Kopienā. EESK piekrīt pamatojumam un pilnībā atbalsta šo mērķi ciktāl tas attiecas uz kuģiem, kuriem jau ir piemērots ISM kodekss. Tomēr attiecībā uz ierosināto paplašinājumu pievienoto vērtību par ISM kodeksa piemērošanu citiem kuģu tipiem, EESK izsaka sekojošas piezīmes.

| 3.3.1. | ISM kodekss radās no nozares iniciatīvas kā brīvprātīgs līdzeklis kvalitatīvai kuģošanas nodrošināšanai. Pieredze, kas gūta ISM kodeksa saistošajā globālajā ieviešanā kopš pirmās fāzes 1998. gadā ir atklājusi Kodeksa spēcīgās puses un trūkumus. Ir vispārēji atzīts, ka ir nepieciešamība pēc labākas sapratnes visā jūrniecības sabiedrībā (karoga valstu, sistematizācijas sabiedrību un kuģniecību) par kodeksa mērķiem, par uzlabotām saitēm starp tiem, kuri izdod ISM sertifikātus un vienotus standartus ISM kodeksa auditoru apmācībai. Prasmīgas drošības pārvaldes stūrakmens ir uzticēšanās. Kuģniecības drošības un piesārņojuma novēršanas nodrošināšanā indivīdu uzticēšanās un motivācija ir tas, kas visos līmeņos nosaka gala rezultātu. Bez kuģniecības sabiedrības izpratnes, ISM kodekss var kļūt par vingrinājumu uz papīra, kā gribētu ieteikt skeptiķi. |
| --- | --- |

3.3.1.

ISM kodekss radās no nozares iniciatīvas kā brīvprātīgs līdzeklis kvalitatīvai kuģošanas nodrošināšanai. Pieredze, kas gūta ISM kodeksa saistošajā globālajā ieviešanā kopš pirmās fāzes 1998. gadā ir atklājusi Kodeksa spēcīgās puses un trūkumus. Ir vispārēji atzīts, ka ir nepieciešamība pēc labākas sapratnes visā jūrniecības sabiedrībā (karoga valstu, sistematizācijas sabiedrību un kuģniecību) par kodeksa mērķiem, par uzlabotām saitēm starp tiem, kuri izdod ISM sertifikātus un vienotus standartus ISM kodeksa auditoru apmācībai. Prasmīgas drošības pārvaldes stūrakmens ir uzticēšanās. Kuģniecības drošības un piesārņojuma novēršanas nodrošināšanā indivīdu uzticēšanās un motivācija ir tas, kas visos līmeņos nosaka gala rezultātu. Bez kuģniecības sabiedrības izpratnes, ISM kodekss var kļūt par vingrinājumu uz papīra, kā gribētu ieteikt skeptiķi.

| 3.3.2. | Mūsdienās riska novērtējums ir plaši lietots kā mērķis un drošs līdzeklis, lai apsvērtu drošības uzlabošanu. Balstoties uz šo pieeju, un ņemot vērā uzskatāmi pierādīto nepieciešamību, ISM kodeksa piespiedu piemērošana ES robežās attiecībā uz prāmjiem, kuri iesaistīti regulārā satiksmē uz un no Eiropas ostām ir pilnīgi pamatota un apstiprināta. Uz tā paša pamata, līdz šim laikam vadlīniju piemērošana visiem citiem kuģiem, uz papildu principa pamata, ir pilnīgi pareizi atstāta nacionālo valdību rokās. EESK nezin nevienu nacionālo likumdošanu, kura pārsniegtu ISM kodeksa obligātās prasības attiecībā uz kuģiem, kas darbojas vietējā satiksmē. |
| --- | --- |

3.3.2.

Mūsdienās riska novērtējums ir plaši lietots kā mērķis un drošs līdzeklis, lai apsvērtu drošības uzlabošanu. Balstoties uz šo pieeju, un ņemot vērā uzskatāmi pierādīto nepieciešamību, ISM kodeksa piespiedu piemērošana ES robežās attiecībā uz prāmjiem, kuri iesaistīti regulārā satiksmē uz un no Eiropas ostām ir pilnīgi pamatota un apstiprināta. Uz tā paša pamata, līdz šim laikam vadlīniju piemērošana visiem citiem kuģiem, uz papildu principa pamata, ir pilnīgi pareizi atstāta nacionālo valdību rokās. EESK nezin nevienu nacionālo likumdošanu, kura pārsniegtu ISM kodeksa obligātās prasības attiecībā uz kuģiem, kas darbojas vietējā satiksmē.

| 3.3.3. | ISM kodekss, kas ir domāts kuģiem, kas iesaistīti starptautiskajā satiksmē, un tādējādi ārpus valdību vai kompāniju sasniedzamības robežas, uzliek kompānijām un to kuģiem nozīmīgus pienākumus un pieprasa atbilstību starptautiskajām konvencijām un veicina nozares standartu stingru ievērošanu. Turklāt kravas kuģu, kuri darbojas vienīgi vietējā satiksmē, drošības režīms tiek regulēts nacionālajā likumdošanā un iesaistot šādiem kuģiem var nākties pakļauties režīmam, kas piemērojams kravas kuģiem starptautiskajā satiksmē. |
| --- | --- |

3.3.3.

ISM kodekss, kas ir domāts kuģiem, kas iesaistīti starptautiskajā satiksmē, un tādējādi ārpus valdību vai kompāniju sasniedzamības robežas, uzliek kompānijām un to kuģiem nozīmīgus pienākumus un pieprasa atbilstību starptautiskajām konvencijām un veicina nozares standartu stingru ievērošanu. Turklāt kravas kuģu, kuri darbojas vienīgi vietējā satiksmē, drošības režīms tiek regulēts nacionālajā likumdošanā un iesaistot šādiem kuģiem var nākties pakļauties režīmam, kas piemērojams kravas kuģiem starptautiskajā satiksmē.

| 3.3.4. | EESK kā inter alia mazo un vidējo uzņēmumu interešu aizbildne ir norūpējusies par ISM kodeksa obligātu piemērošanu mazajām un vidējām kuģniecībām, kuras darbojas tikai vietējā satiksmē. Augstākminētā apsvēruma kontekstā, ierosinātajai regulai jāņem vērā birokrātiskās formalitātes un atbilstības prasību izmaksas attiecībā uz tās piemērošanu šādu kompāniju kuģiem. Tādējādi, tiks prasīts piemērošanas elastīgums un/vai (prasību) samazinājums. |
| --- | --- |

3.3.4.

EESK kā inter alia mazo un vidējo uzņēmumu interešu aizbildne ir norūpējusies par ISM kodeksa obligātu piemērošanu mazajām un vidējām kuģniecībām, kuras darbojas tikai vietējā satiksmē. Augstākminētā apsvēruma kontekstā, ierosinātajai regulai jāņem vērā birokrātiskās formalitātes un atbilstības prasību izmaksas attiecībā uz tās piemērošanu šādu kompāniju kuģiem. Tādējādi, tiks prasīts piemērošanas elastīgums un/vai (prasību) samazinājums.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   3. pants – Piemērošana

| 4.1.1. | EESK uzskata, ka prasību samazināšana var būt nepieciešama praktiskuma iemeslu dēļ gadījumos, kad mazi kravas kuģi un pasažieru kuģi ir iesaistīti vietējā satiksmē un, it īpaši, ja šādu kuģi vada pats īpašnieks vai tā tiešā pārraudzībā. |
| --- | --- |

4.1.1.

EESK uzskata, ka prasību samazināšana var būt nepieciešama praktiskuma iemeslu dēļ gadījumos, kad mazi kravas kuģi un pasažieru kuģi ir iesaistīti vietējā satiksmē un, it īpaši, ja šādu kuģi vada pats īpašnieks vai tā tiešā pārraudzībā.

4.2.   4. pants – Drošības pārvaldes prasības

| 4.2.1. | Ieviešot (regulu), augstākminētajiem kuģiem varētu nākties pakļauties režīmam, kas piemērojams kuģiem, kas iesaistīti starptautiskajā satiksmē. EESK uzskata, ka regulai skaidri jānosaka ISM kodeksa pamatprasības, kas varētu būt attiecināmas uz šādiem kuģiem. |
| --- | --- |

4.2.1.

Ieviešot (regulu), augstākminētajiem kuģiem varētu nākties pakļauties režīmam, kas piemērojams kuģiem, kas iesaistīti starptautiskajā satiksmē. EESK uzskata, ka regulai skaidri jānosaka ISM kodeksa pamatprasības, kas varētu būt attiecināmas uz šādiem kuģiem.

4.3.   5. pants – Sertifikācija

| 4.3.1 | EESK apstiprina sertifikācijas procesa obligāto piemērošanu, kurš ir galvenais likumīgais pamatojums ierosinātajai regulai. |
| --- | --- |

4.3.1

EESK apstiprina sertifikācijas procesa obligāto piemērošanu, kurš ir galvenais likumīgais pamatojums ierosinātajai regulai.

| 4.3.2 | Saistībā ar 2. un 6. pantu ir jāatzīmē, ka Atbilstības dokumentu un Drošas pārvaldes Sertifikātus var tāpat izsniegt administrācija pēc karoga administrācijas pieprasījuma. |
| --- | --- |

4.3.2

Saistībā ar 2. un 6. pantu ir jāatzīmē, ka Atbilstības dokumentu un Drošas pārvaldes Sertifikātus var tāpat izsniegt administrācija pēc karoga administrācijas pieprasījuma.

| 4.3.3 | EESK apgalvo, ka 5. panta 4. un 9. punktu nepieciešama rediģēšana un saskaņošana ar ISM kodeksa noteikumiem, tāpēc, ka tie nosaka nevajadzīgus ierobežojumus un rada neskaidrību. |
| --- | --- |

4.3.3

EESK apgalvo, ka 5. panta 4. un 9. punktu nepieciešama rediģēšana un saskaņošana ar ISM kodeksa noteikumiem, tāpēc, ka tie nosaka nevajadzīgus ierobežojumus un rada neskaidrību.

4.4.   7. pants – Drošības procedūra

| 4.4.1 | Drošības procedūra neiesaista, kā tai to vajadzētu, dalībvalsti vai valsti, kas izdevusi Atbilstības dokumentu, un, kurai varētu rasties vajadzība atcelt šī dokumenta derīgumu vai to atsaukt. |
| --- | --- |

4.4.1

Drošības procedūra neiesaista, kā tai to vajadzētu, dalībvalsti vai valsti, kas izdevusi Atbilstības dokumentu, un, kurai varētu rasties vajadzība atcelt šī dokumenta derīgumu vai to atsaukt.

4.5.   9. pants – Ziņošana

| 4.5.1 | Punkts atsaucas uz ziņojuma formu, kuru nosaka Komisija, tomēr, tas neizvirza noteikumus, par to, kas būtu jāziņo. Ir jāpaskaidro vai ir paredzēti ziņojumi par dalībvalstu atbilstību regulai un vēl jo īpaši sertifikācijas procedūrām vai tie ir ziņojumi par kompāniju un to kuģu atbilstību, par ko var liecināt karogs vai ostas valsts kontrole. |
| --- | --- |

4.5.1

Punkts atsaucas uz ziņojuma formu, kuru nosaka Komisija, tomēr, tas neizvirza noteikumus, par to, kas būtu jāziņo. Ir jāpaskaidro vai ir paredzēti ziņojumi par dalībvalstu atbilstību regulai un vēl jo īpaši sertifikācijas procedūrām vai tie ir ziņojumi par kompāniju un to kuģu atbilstību, par ko var liecināt karogs vai ostas valsts kontrole.

4.6.   13. pants – Stāšanās spēkā

| 4.6.1. | Saskaņā ar 3. un 4. pantu piezīmēm, EESK uzskata, ka viena gada pārejas periods kravas kuģu un pasažieru kuģu, kas iesaistīti vietējā satiksmē, atbilstības nodrošināšanai ir piemērots. |
| --- | --- |

4.6.1.

Saskaņā ar 3. un 4. pantu piezīmēm, EESK uzskata, ka viena gada pārejas periods kravas kuģu un pasažieru kuģu, kas iesaistīti vietējā satiksmē, atbilstības nodrošināšanai ir piemērots.

5.   Secinājumi

| 5.1. | EESK atbalsta ISM kodeksa un attiecīgo IMO vadlīniju pilnīgu pārnešanu ES likumā ar ierosinātās regulas palīdzību aizstājot regulu Nr. 3051/95. Tomēr, patiesajā izteiksmē, ierosinātās regulas apjoma paplašinājuma pievienotā vērtība varētu būt ierobežota, tā kā kuģi, kas iesaistīti starptautiskajā satiksmē un ro-ro tipa pasažieru kuģi, kas iesaistīti vietējā satiksmē jau atbilst ISM kodeksam. |
| --- | --- |

5.1.

EESK atbalsta ISM kodeksa un attiecīgo IMO vadlīniju pilnīgu pārnešanu ES likumā ar ierosinātās regulas palīdzību aizstājot regulu Nr. 3051/95. Tomēr, patiesajā izteiksmē, ierosinātās regulas apjoma paplašinājuma pievienotā vērtība varētu būt ierobežota, tā kā kuģi, kas iesaistīti starptautiskajā satiksmē un ro-ro tipa pasažieru kuģi, kas iesaistīti vietējā satiksmē jau atbilst ISM kodeksam.

| 5.2. | EESK atzīmē, ka ISM ieviešanas pieredze kopš pirmās fāzes 1998.gadā ir atklājusi kodeksa stiprās puses un trūkumus. Visām jūrniecības sabiedrības pusēm, kas ir iesaistītas kodeksa ieviešanā ir pilnībā jāizprot kodeksa uzdevumi, pretējā gadījumā tas var kļūt par vingrinājumu uz papīra. Šī nepieciešamība ir acīmredzama attiecībā uz kompānijām un kuģiem, kas līdz šim ir bijuši izslēgti no ISM kodeksa režīma. |
| --- | --- |

5.2.

EESK atzīmē, ka ISM ieviešanas pieredze kopš pirmās fāzes 1998.gadā ir atklājusi kodeksa stiprās puses un trūkumus. Visām jūrniecības sabiedrības pusēm, kas ir iesaistītas kodeksa ieviešanā ir pilnībā jāizprot kodeksa uzdevumi, pretējā gadījumā tas var kļūt par vingrinājumu uz papīra. Šī nepieciešamība ir acīmredzama attiecībā uz kompānijām un kuģiem, kas līdz šim ir bijuši izslēgti no ISM kodeksa režīma.

| 5.3. | Iniciatīva par ISM kodeksa piemērošanas paplašināšanu attiecībā uz kuģiem, kas iesaistīti vietējā satiksmē ir jāpārskata, lai pārveidotu to elastīgāku. Netīši un nesamērīgi, jauno kategoriju kuģiem var nākties pakļauties režīmam, kas ir piemērojams kuģiem, kas iesaistīti starptautiskajos pārvadājumos ar iespējami pārmērīgi augstu atbilstības maksu, it īpaši gadījumos, kad kuģus vada īpašnieks vai tā tiešā pārraudzībā. Ierosinātās regulas sertifikācijas procedūra jāpiemēro tā, lai neuzliktu nevajadzīgus ierobežojumus mazajām un vidējām kompānijām, kas iesaistītas vietējā satiksmē. Tādējādi ISM kodeksa pamatprasību samazināšana vai alternatīvi noteikumi attiecībā uz šiem kuģiem var būt nepieciešami. |
| --- | --- |

5.3.

Iniciatīva par ISM kodeksa piemērošanas paplašināšanu attiecībā uz kuģiem, kas iesaistīti vietējā satiksmē ir jāpārskata, lai pārveidotu to elastīgāku. Netīši un nesamērīgi, jauno kategoriju kuģiem var nākties pakļauties režīmam, kas ir piemērojams kuģiem, kas iesaistīti starptautiskajos pārvadājumos ar iespējami pārmērīgi augstu atbilstības maksu, it īpaši gadījumos, kad kuģus vada īpašnieks vai tā tiešā pārraudzībā. Ierosinātās regulas sertifikācijas procedūra jāpiemēro tā, lai neuzliktu nevajadzīgus ierobežojumus mazajām un vidējām kompānijām, kas iesaistītas vietējā satiksmē. Tādējādi ISM kodeksa pamatprasību samazināšana vai alternatīvi noteikumi attiecībā uz šiem kuģiem var būt nepieciešami.

Briselē, 2004. gada 30. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Padomes (EC) 1995. gada 8. decembra Regula Nr. 3051/95 par drošības pārvaldību uz roll-on/roll-off tipa pasažieru prāmjiem (ro-ro prāmjiem), OV L 320, 30.12.1995, 14. lpp.

1

(2)  OV C 236, 11.9.1995., 42. lpp

2

(3)  OV L 19, 24.1.1998., 35. lpp.

3

(4)  OV L 302, 6.12.2002., 3.lpp.

4

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/23

---

Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostu drošības uzlabošanu

COM(2004) 76 galīgā red. – 2004/0031 (COD)

(2004/C 302/06)

2004. gada 24. februārī Eiropas Savienības Padome, saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 80. panta 2. punktu, nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostu drošības uzlabošanu

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības darba grupa, kura bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu attiecīgajā jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 10. maijā. Zinojuma sniedzēja bija Dr. Bredima Savopoulou.

Savā 410. plenārajā sesijā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (30. jūnija sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošo atzinumu ar 154 balsīm “par” un 4 “atturoties”:

1.   Ievads

| 1.1. | Komisija ar savu paziņojumu (1) par Jūras transporta drošības uzlabošanu (EMTS) un priekšlikumu2 regulai par Kuģu un ostu iekārtu drošības uzlabošanu (ESPFS) pievērsa uzmanību kuģu un kuģu un ostu koordinācijas drošības jautājumiem un ierosināja īpašu rīcības programmu, kas pašlaik atrodas likumdošanas procesa stadijā. Tomēr ierosinātā regula apstājas tajā ostas daļā, kura pārstāv kuģu un ostu saskari, t.i. terminālu. |
| --- | --- |

1.1.

Komisija ar savu paziņojumu (1) par Jūras transporta drošības uzlabošanu (EMTS) un priekšlikumu2 regulai par Kuģu un ostu iekārtu drošības uzlabošanu (ESPFS) pievērsa uzmanību kuģu un kuģu un ostu koordinācijas drošības jautājumiem un ierosināja īpašu rīcības programmu, kas pašlaik atrodas likumdošanas procesa stadijā. Tomēr ierosinātā regula apstājas tajā ostas daļā, kura pārstāv kuģu un ostu saskari, t.i. terminālu.

| 1.2. | EESK savā atzinumā (2) apsveica ierosināto rīcību un atbalstīja komisijas nodomu spert nākošo soli Kopienas papildus pasākumu ieviešanai, kas nodrošinātu ostu un tās saskarsmi ar aizmugures zonu. |
| --- | --- |

1.2.

EESK savā atzinumā (2) apsveica ierosināto rīcību un atbalstīja komisijas nodomu spert nākošo soli Kopienas papildus pasākumu ieviešanai, kas nodrošinātu ostu un tās saskarsmi ar aizmugures zonu.

| 1.3. | Otrais un daudzkārt grūtākais komisijas iniciatīvas pasākums atzīst nepieciešamību pēc visaptverošas ostu drošības politikas ņemot vērā plašāko ostu zonu, kas nodrošina būtisku saiti kopējā transporta ķēdē un pasažieru plūsmā, neaizsargātību. |
| --- | --- |

1.3.

Otrais un daudzkārt grūtākais komisijas iniciatīvas pasākums atzīst nepieciešamību pēc visaptverošas ostu drošības politikas ņemot vērā plašāko ostu zonu, kas nodrošina būtisku saiti kopējā transporta ķēdē un pasažieru plūsmā, neaizsargātību.

2.   Komisijas priekšlikums.

| 2.1. | Priekšlikums papildina tos drošības pasākumus, kuri ir ieviesti ar regulas par Kuģu un ostu iekārtu drošības uzlabošanu (ESPFS), nodrošinot, ka rezultātā visa ostas zona ir pakļauta drošības režīmam. Direktīva garantēs atbilstošu drošības līmeni Kopienas ostās un nodrošinās saskaņotu drošības pasākumu ieviešanu visā ostas zonā. |
| --- | --- |

2.1.

Priekšlikums papildina tos drošības pasākumus, kuri ir ieviesti ar regulas par Kuģu un ostu iekārtu drošības uzlabošanu (ESPFS), nodrošinot, ka rezultātā visa ostas zona ir pakļauta drošības režīmam. Direktīva garantēs atbilstošu drošības līmeni Kopienas ostās un nodrošinās saskaņotu drošības pasākumu ieviešanu visā ostas zonā.

| 2.2. | Komisija apgalvo, ka prognozējamie IMO un ILO apvienotie pasākumi brīvprātīgā Ostu drošības prakses kodeksa, kurš pašlaik atrodas izstrādāšanas stadijā, veidā negarantēs vajadzīgā drošības režīma agru ieviešanu. Tādējādi iedarbīga ES rīcība, vēlams direktīvas veidā, ir nepieciešama, lai ieviestu prasīto fleksibilitāti. |
| --- | --- |

2.2.

Komisija apgalvo, ka prognozējamie IMO un ILO apvienotie pasākumi brīvprātīgā Ostu drošības prakses kodeksa, kurš pašlaik atrodas izstrādāšanas stadijā, veidā negarantēs vajadzīgā drošības režīma agru ieviešanu. Tādējādi iedarbīga ES rīcība, vēlams direktīvas veidā, ir nepieciešama, lai ieviestu prasīto fleksibilitāti.

| 2.3. | Ierosinātā direktīva ļaus saglabāt jau esošos ostu drošības režīmus, kuri atbilst tās principiem un struktūras prasībām. It īpaši, direktīva uzliek par pienākumu veikt drošības novērtējumu, noteikt drošības līmeni, attīstīt un pieņemt drošības plānus, nosaukt atbildīgās drošības varas institūcijas, iecelt drošības dienesta darbiniekus, nodibināt drošības komitejas un atbalstīt pasākumu ieviešanu. |
| --- | --- |

2.3.

Ierosinātā direktīva ļaus saglabāt jau esošos ostu drošības režīmus, kuri atbilst tās principiem un struktūras prasībām. It īpaši, direktīva uzliek par pienākumu veikt drošības novērtējumu, noteikt drošības līmeni, attīstīt un pieņemt drošības plānus, nosaukt atbildīgās drošības varas institūcijas, iecelt drošības dienesta darbiniekus, nodibināt drošības komitejas un atbalstīt pasākumu ieviešanu.

3.   Vispārīgās piezīmes

| 3.1. | Notikumi un darbības, kas risinājušies pēc 11. septembra teroristu uzbrukumiem apstiprina paredzējumus, ka karš ar terorismu būs ilgstošs. 2004. gada 11. marta traģiskie notikumi Madridē priekšplānā izvirzīja visas transporta sistēmas neaizsargātību pret teroristu uzbrukumiem un pierādīja, ka pilnīga drošība nekad nevar tikt panākta. EESK izpētes atzinumā (3) par transporta drošību un sekojošajā atzinumā (4), kas attiecās uz jūras transporta drošību apgalvoja, ka ES jāuzņemas starptautiskā vadība drošības sistēmas plašākā attīstībā, kas pievērstu uzmanību terorisma iemesliem nevis tikai aizkavētu vai likvidētu sekas. |
| --- | --- |

3.1.

Notikumi un darbības, kas risinājušies pēc 11. septembra teroristu uzbrukumiem apstiprina paredzējumus, ka karš ar terorismu būs ilgstošs. 2004. gada 11. marta traģiskie notikumi Madridē priekšplānā izvirzīja visas transporta sistēmas neaizsargātību pret teroristu uzbrukumiem un pierādīja, ka pilnīga drošība nekad nevar tikt panākta. EESK izpētes atzinumā (3) par transporta drošību un sekojošajā atzinumā (4), kas attiecās uz jūras transporta drošību apgalvoja, ka ES jāuzņemas starptautiskā vadība drošības sistēmas plašākā attīstībā, kas pievērstu uzmanību terorisma iemesliem nevis tikai aizkavētu vai likvidētu sekas.

| 3.2. | Tā kā drošība uz jūras ir globāla problēma tai ir pievērsta atbilstoša pasaules un ES uzmanība. Tomēr, drošība uz dzelzceļiem šķiet lielā mērā koncentrēta nacionālo iniciatīvu līmenī, turpretim auto un iekšzemes ūdensceļu transportam līdz šim pievērsta samērā maza uzmanība. EESK uzsver, ja vien visi transporta veidi netiks pakļauti vienotai atbildībai, “vājākais posms” būs teroristu mērķis, lai iefiltrētos sistēmā. Ir nereāli sagaidīt, ka ostas aizpildīs citu transporta veidu drošības pasākumu robus un ir netaisnīgi uzlikt tām finansiālo apgrūtinājumu. |
| --- | --- |

3.2.

Tā kā drošība uz jūras ir globāla problēma tai ir pievērsta atbilstoša pasaules un ES uzmanība. Tomēr, drošība uz dzelzceļiem šķiet lielā mērā koncentrēta nacionālo iniciatīvu līmenī, turpretim auto un iekšzemes ūdensceļu transportam līdz šim pievērsta samērā maza uzmanība. EESK uzsver, ja vien visi transporta veidi netiks pakļauti vienotai atbildībai, “vājākais posms” būs teroristu mērķis, lai iefiltrētos sistēmā. Ir nereāli sagaidīt, ka ostas aizpildīs citu transporta veidu drošības pasākumu robus un ir netaisnīgi uzlikt tām finansiālo apgrūtinājumu.

| 3.3. | EESK atkārtoti uzsver, ka pasākumi, kas vērsti cīņai ar terorismu jāsaskaņo ar pasākumiem, kas domāti, lai cīnītos ar tradicionālajām drošības problēmām (organizētā noziedzība, pirātisms, muitas likumu pārkāpšana, kontrabanda un nelegālā imigrācija). Šādas drošības problēmas pastāv plašākajās ostu zonās un tās, kā to prasa EESK, neatliekami jārisina. Šai sakarā EESK izsaka nožēlu, ka atsevišķas ES dalībvalstis vēl arvien nav Konvencijas par Nelikumīgas rīcības aizliegumu (SUA) un tās protokola dalības puses, un pasvītro tūlītējas ratifikācijas nepieciešamību un neatliekamību, kas pastiprinātu likumīgos līdzekļus cīņā ar terorismu. |
| --- | --- |

3.3.

EESK atkārtoti uzsver, ka pasākumi, kas vērsti cīņai ar terorismu jāsaskaņo ar pasākumiem, kas domāti, lai cīnītos ar tradicionālajām drošības problēmām (organizētā noziedzība, pirātisms, muitas likumu pārkāpšana, kontrabanda un nelegālā imigrācija). Šādas drošības problēmas pastāv plašākajās ostu zonās un tās, kā to prasa EESK, neatliekami jārisina. Šai sakarā EESK izsaka nožēlu, ka atsevišķas ES dalībvalstis vēl arvien nav Konvencijas par Nelikumīgas rīcības aizliegumu (SUA) un tās protokola dalības puses, un pasvītro tūlītējas ratifikācijas nepieciešamību un neatliekamību, kas pastiprinātu likumīgos līdzekļus cīņā ar terorismu.

| 3.4. | EESK (5) atbalstīja ES rīcību, lai nodrošinātu abpusējus un sadarbības pasākumus ar ASV, kas visām kravām (konteineriem) no ES, paredz vienlīdzīgu režīmu, un, lai Pasaules Muitas organizācijas (WCO) pārraudzībā divpusējās vienošanās pārveidotu/integrētu daudzpusējā līgumā. Līdzīgas divpusējas vienošanās jānoslēdz ar citiem reģioniem/valstīm, kuras atbalsta informācijas apmaiņas sistēma. Ja nepieciešams līgumiem jānodrošina attīstības valstīm tehniskā sadarbība un finansiālā palīdzība, lai modernizētu to ostu drošības infrastruktūru. |
| --- | --- |

3.4.

EESK (5) atbalstīja ES rīcību, lai nodrošinātu abpusējus un sadarbības pasākumus ar ASV, kas visām kravām (konteineriem) no ES, paredz vienlīdzīgu režīmu, un, lai Pasaules Muitas organizācijas (WCO) pārraudzībā divpusējās vienošanās pārveidotu/integrētu daudzpusējā līgumā. Līdzīgas divpusējas vienošanās jānoslēdz ar citiem reģioniem/valstīm, kuras atbalsta informācijas apmaiņas sistēma. Ja nepieciešams līgumiem jānodrošina attīstības valstīm tehniskā sadarbība un finansiālā palīdzība, lai modernizētu to ostu drošības infrastruktūru.

| 3.5. | Ieteikto pasākumu struktūra ir līdzīga tai, kas noteikta ostu iekārtām (termināliem). Tās nozīmīgais jaunais elements ir ģeogrāfiskā loka paplašināšana, lai pārklātu visu ostas zonu, ko noteiks dalībvalstis, saskaņā ar līdzīgiem pasākumiem, ko uzņēmusies ASV. EESK uzskata, ka šim mērķim vislabāk kalpotu regulas (EK) Nr.725/2004 (6) kompetences paplašināšana. Tomēr EESK atzīst ierobežojumus, kas pastāv augstākminētās regulas agras pilna drošības režīma paplašināšanai, lai aptvertu plašāku ostu zonu, un nepieciešamību ar direktīvas palīdzību atļaut dalībvalstīm nepieciešamo elastīgumu, lai ieviestu atbilstošos pasākumus, ņemot vērā Kopienas ostu ievērojamo dažādību un to atšķirīgās darbības formas. Šim elastīgumam nevajadzētu novest pie pārlieku lielām pasākumu atšķirībām ES ostās, kas varētu novest pie ārzemju ostu iedalīšanas “drošajās” un ietverot melnajā sarakstā “nedrošās” nelegālo imigrantu un teroristu atklāšanas izteiksmē tā kā tas var novest pie tirgus deformācijas un var apdraudēt starptautiskās tirdzniecības līdzeno plūdumu. |
| --- | --- |

3.5.

Ieteikto pasākumu struktūra ir līdzīga tai, kas noteikta ostu iekārtām (termināliem). Tās nozīmīgais jaunais elements ir ģeogrāfiskā loka paplašināšana, lai pārklātu visu ostas zonu, ko noteiks dalībvalstis, saskaņā ar līdzīgiem pasākumiem, ko uzņēmusies ASV. EESK uzskata, ka šim mērķim vislabāk kalpotu regulas (EK) Nr.725/2004 (6) kompetences paplašināšana. Tomēr EESK atzīst ierobežojumus, kas pastāv augstākminētās regulas agras pilna drošības režīma paplašināšanai, lai aptvertu plašāku ostu zonu, un nepieciešamību ar direktīvas palīdzību atļaut dalībvalstīm nepieciešamo elastīgumu, lai ieviestu atbilstošos pasākumus, ņemot vērā Kopienas ostu ievērojamo dažādību un to atšķirīgās darbības formas. Šim elastīgumam nevajadzētu novest pie pārlieku lielām pasākumu atšķirībām ES ostās, kas varētu novest pie ārzemju ostu iedalīšanas “drošajās” un ietverot melnajā sarakstā “nedrošās” nelegālo imigrantu un teroristu atklāšanas izteiksmē tā kā tas var novest pie tirgus deformācijas un var apdraudēt starptautiskās tirdzniecības līdzeno plūdumu.

| 3.6. | EESK atkārtoti uzsver viedokli (7), ka sakarā ar ES paplašināšanos, Vidusjūra iegūst ievērojamāku lomu. Tās tuvums apgabaliem no kuriem varētu rasties potenciālas drošības problēmas uzsver nepieciešamību nodrošināt jūras transporta drošību Vidusjūras reģionā. EESK apsveica (8) Eiropas un Vidusjūras transporta sistēmas (EMTN) attīstību un kuģošanas drošības nodrošināšanas ietveršanu tās uzdevumos. Tā piekrita, ka ir svarīgi, ka partneri Vidusjūras [reģionā] pastiprina drošības pasākumus un Eiropas un Vidusjūras drošības un apsardzes (EMISS) institūts tika novērtēts kā pirmais solis šo mērķu virzienā. |
| --- | --- |

3.6.

EESK atkārtoti uzsver viedokli (7), ka sakarā ar ES paplašināšanos, Vidusjūra iegūst ievērojamāku lomu. Tās tuvums apgabaliem no kuriem varētu rasties potenciālas drošības problēmas uzsver nepieciešamību nodrošināt jūras transporta drošību Vidusjūras reģionā. EESK apsveica (8) Eiropas un Vidusjūras transporta sistēmas (EMTN) attīstību un kuģošanas drošības nodrošināšanas ietveršanu tās uzdevumos. Tā piekrita, ka ir svarīgi, ka partneri Vidusjūras [reģionā] pastiprina drošības pasākumus un Eiropas un Vidusjūras drošības un apsardzes (EMISS) institūts tika novērtēts kā pirmais solis šo mērķu virzienā.

| 3.7. | Tās pašreizējā veidā direktīva koncentrējas uz pārvaldes aspektiem. Direktīva nenosaka saskaņotas procedūras informācijas, kas saistītas ar pielikumiem, pielietošanai. Tā vietā tā sniedz iespēju pielāgojumiem nākotnē. EESK apzinās steidzamu nepieciešamību uzlabot drošību ārpus kuģu un ostu saskarsmes, bet uzsver, ka būtu bijis daudz apdomīgāk kritiski novērtēt jau līdz šim šai sakarā sasniegto progresu starptautiskajā mērogā un jo īpaši IMO, ILO un Pasaules Muitas organizācijā (WCO), un paredzēt precīzus un skaidrus ieteikumus tās mērķu realizēšanai. |
| --- | --- |

3.7.

Tās pašreizējā veidā direktīva koncentrējas uz pārvaldes aspektiem. Direktīva nenosaka saskaņotas procedūras informācijas, kas saistītas ar pielikumiem, pielietošanai. Tā vietā tā sniedz iespēju pielāgojumiem nākotnē. EESK apzinās steidzamu nepieciešamību uzlabot drošību ārpus kuģu un ostu saskarsmes, bet uzsver, ka būtu bijis daudz apdomīgāk kritiski novērtēt jau līdz šim šai sakarā sasniegto progresu starptautiskajā mērogā un jo īpaši IMO, ILO un Pasaules Muitas organizācijā (WCO), un paredzēt precīzus un skaidrus ieteikumus tās mērķu realizēšanai.

| 3.8. | EESK atzīmē, ka direktīva nerada jaunus pienākumus reģionos, kurus jau aptver regulas (EK) Nr. 725/2004 (9) darbība vai patiešām paplašinātajās ostu zonās. Tomēr tā izmanto iespēju vēlreiz atkārtot, ka ostu drošības pasākumu pamatprincipi ir jāsabalansē attiecībā ar mērķiem, ko tie grib sasniegt, to izmaksas un iespaids un transporta un preču kustību. Tādējādi, ir nepieciešams rūpīgi apsvērt to vajadzību un novērtēt vai tie ir reālistiski un praktiski sasniedzami. Pasākumiem ir jārespektē pamattiesības un jāievēro principi, kas atzīti, it īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (CFR), lai neaizskartu nedz pilsoņu personiskās cilvēktiesības, nedz konstitucionālo iekārtu, kas tādējādi varētu kalpot teroristiem. Tāpēc īpašas rūpes jāvelta, lai izvairītos no:






  — | satiksmes novirzīšanas par labu atsevišķām ostām (sakarā ar paaugstinātajām drošības prasībām) nodarot kaitējumu citām ostām. Šāda novirzīšana jo īpaši negatīvi var skart mazās ostas. Drošības pasākumiem nav jākļūst par konkurences jautājumu starp ostām; |
| --- | --- | --- |

3.8.

EESK atzīmē, ka direktīva nerada jaunus pienākumus reģionos, kurus jau aptver regulas (EK) Nr. 725/2004 (9) darbība vai patiešām paplašinātajās ostu zonās. Tomēr tā izmanto iespēju vēlreiz atkārtot, ka ostu drošības pasākumu pamatprincipi ir jāsabalansē attiecībā ar mērķiem, ko tie grib sasniegt, to izmaksas un iespaids un transporta un preču kustību. Tādējādi, ir nepieciešams rūpīgi apsvērt to vajadzību un novērtēt vai tie ir reālistiski un praktiski sasniedzami. Pasākumiem ir jārespektē pamattiesības un jāievēro principi, kas atzīti, it īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (CFR), lai neaizskartu nedz pilsoņu personiskās cilvēktiesības, nedz konstitucionālo iekārtu, kas tādējādi varētu kalpot teroristiem. Tāpēc īpašas rūpes jāvelta, lai izvairītos no:

—

satiksmes novirzīšanas par labu atsevišķām ostām (sakarā ar paaugstinātajām drošības prasībām) nodarot kaitējumu citām ostām. Šāda novirzīšana jo īpaši negatīvi var skart mazās ostas. Drošības pasākumiem nav jākļūst par konkurences jautājumu starp ostām;

| — | neproporcionālu birokrātisku prasību vai izmaksu uzliekšanas; |
| --- | --- |

—

neproporcionālu birokrātisku prasību vai izmaksu uzliekšanas;

| — | no jebkāda veida neatbilstības starp kuģu drošību un ostu drošību, kas varētu realizēties kā uzlikšana par pienākumu kuģiem un to pārvaldniekiem papildus nodrošināt kuģu piestātņu drošību, lai kompensētu neatbilstību. Ostas nav pārmērīgi jāapgrūtina ar atbilstības izmaksām par labu citiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

—

no jebkāda veida neatbilstības starp kuģu drošību un ostu drošību, kas varētu realizēties kā uzlikšana par pienākumu kuģiem un to pārvaldniekiem papildus nodrošināt kuģu piestātņu drošību, lai kompensētu neatbilstību. Ostas nav pārmērīgi jāapgrūtina ar atbilstības izmaksām par labu citiem transporta veidiem;

| — | neproporcionālas tehniskās infrastruktūras, kuru varētu uzskatīt kā noteiktu komerciālo interešu veicināšanu. |
| --- | --- |

—

neproporcionālas tehniskās infrastruktūras, kuru varētu uzskatīt kā noteiktu komerciālo interešu veicināšanu.

| 3.9. | Vairumam ostu atbilstības izmaksas kopā ar papildu pasākumiem, lai nodrošinātu ievērojami plašākas ostas ģeogrāfiskās zonas, proti, pieejas aizliegumiem, kravu un bagāžas pārbaudēm un personu identificēšanām, paaugstināsies, tā arī drošības pasākumu piemērošanas paplašināšana iekļaus papildus pasākumus infrastruktūras, iekārtu, personāla un apmācības ziņā. EESK atsaucoties uz saviem iepriekšējiem atzinumiem par ostu drošības finansēšanu vēlreiz atkārto savu aicinājumu Komisijai par ES shēmas izveidošanu pasākumu ieviešanas finansēšanai. EESK īpaši uzsver, ka “lai gan daļa no atbilstības izmaksām tiks segta no patērētāju līdzekļiem, taisnīguma vārdā arī ES valdībām būtu jāpiedalās izmaksu segšanā, jo terorisms ir reakcija uz valdību politiku”. Turklāt EESK atkārto savu aicinājumu par to, ka Komisijai būtu jāveic pētījums par paaugstināto kuģošanas drošības pasākumu finansiālās ieviešanas vispārējo iespaidu un pievienojas EP tā izteiktajā līdzīgajā pieprasījumā. |
| --- | --- |

3.9.

Vairumam ostu atbilstības izmaksas kopā ar papildu pasākumiem, lai nodrošinātu ievērojami plašākas ostas ģeogrāfiskās zonas, proti, pieejas aizliegumiem, kravu un bagāžas pārbaudēm un personu identificēšanām, paaugstināsies, tā arī drošības pasākumu piemērošanas paplašināšana iekļaus papildus pasākumus infrastruktūras, iekārtu, personāla un apmācības ziņā. EESK atsaucoties uz saviem iepriekšējiem atzinumiem par ostu drošības finansēšanu vēlreiz atkārto savu aicinājumu Komisijai par ES shēmas izveidošanu pasākumu ieviešanas finansēšanai. EESK īpaši uzsver, ka “lai gan daļa no atbilstības izmaksām tiks segta no patērētāju līdzekļiem, taisnīguma vārdā arī ES valdībām būtu jāpiedalās izmaksu segšanā, jo terorisms ir reakcija uz valdību politiku”. Turklāt EESK atkārto savu aicinājumu par to, ka Komisijai būtu jāveic pētījums par paaugstināto kuģošanas drošības pasākumu finansiālās ieviešanas vispārējo iespaidu un pievienojas EP tā izteiktajā līdzīgajā pieprasījumā.

| 3.9.1. | Jūras ostas ir svarīgas nacionālas vērtības. Pasākumi, kas domāti, lai aizsargātu visu ostas zonu ir loģiski kvalificējami kā tādi, kas saistīti ar vispārējām valsts interesēm. Šādu pasākumu valsts finansēšana tāpēc nebūs ES līguma par Valsts palīdzības noteikumiem (State aid rules of the EU treaty) jautājums. Pamatojoties uz to, ka dalībvalstīm tomēr ir iespēja piešķirt valsts atbalstu šādu pasākumu īstenošanai vai nepiešķirt, ES līmenī ir jāveido saskaņota pieeja, lai izvairītos no konkurences deformācijas. Šai pieejai, kura tāpat ņem vērā ostu iekārtu drošības pasākumu finansēšanu, jābūt balstītai uz sekojošiem principiem:






  — | pasākumi, kas tiek veikti saskaņā ar direktīvu par ostu drošību ir domāti vispārējām valsts interesēm un jāsedz no nacionālajiem valsts finansu līdzekļiem vai ES līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

3.9.1.

Jūras ostas ir svarīgas nacionālas vērtības. Pasākumi, kas domāti, lai aizsargātu visu ostas zonu ir loģiski kvalificējami kā tādi, kas saistīti ar vispārējām valsts interesēm. Šādu pasākumu valsts finansēšana tāpēc nebūs ES līguma par Valsts palīdzības noteikumiem (State aid rules of the EU treaty) jautājums. Pamatojoties uz to, ka dalībvalstīm tomēr ir iespēja piešķirt valsts atbalstu šādu pasākumu īstenošanai vai nepiešķirt, ES līmenī ir jāveido saskaņota pieeja, lai izvairītos no konkurences deformācijas. Šai pieejai, kura tāpat ņem vērā ostu iekārtu drošības pasākumu finansēšanu, jābūt balstītai uz sekojošiem principiem:

—

pasākumi, kas tiek veikti saskaņā ar direktīvu par ostu drošību ir domāti vispārējām valsts interesēm un jāsedz no nacionālajiem valsts finansu līdzekļiem vai ES līdzekļiem;

| — | ostu iekārtu drošības pasākumu izmaksas, kas izriet no kuģu un iekārtu darbības priekšrakstiem jāfinansē sekojoši:






  a) | visas izmaksas, kas veidojas no ieceltas pārvaldes (novērtējums, novērtējuma apstiprināšana, plāna apstiprināšana, atbilstības deklarācija) jāsedz no nacionālās valsts finansu līdzekļiem vai ES līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

—

ostu iekārtu drošības pasākumu izmaksas, kas izriet no kuģu un iekārtu darbības priekšrakstiem jāfinansē sekojoši:

a)

visas izmaksas, kas veidojas no ieceltas pārvaldes (novērtējums, novērtējuma apstiprināšana, plāna apstiprināšana, atbilstības deklarācija) jāsedz no nacionālās valsts finansu līdzekļiem vai ES līdzekļiem;

| b) | kārtējie papildus izdevumi, lai kontrolētu un pārbaudītu ostu iekārtu drošības plānus jāsedz no nacionālās valsts finansu līdzekļiem vai ES līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

kārtējie papildus izdevumi, lai kontrolētu un pārbaudītu ostu iekārtu drošības plānus jāsedz no nacionālās valsts finansu līdzekļiem vai ES līdzekļiem;

| c) | visas pārējās izmaksas, kas attiecas uz ostu iekārtām, jāatgūst no šo iekārtu lietotājiem pēc skaidriem noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

visas pārējās izmaksas, kas attiecas uz ostu iekārtām, jāatgūst no šo iekārtu lietotājiem pēc skaidriem noteikumiem.

| 3.9.2. | Ostu drošības pasākumu izmaksu apjomus ārkārtīgi grūti novērtēt. Tomēr, salīdzinājumā ES ostu drošības izmaksas ir sagaidāmas augstākas nekā ASV, ģeogrāfisko apstākļu dēļ sakarā ar lielāku ES ostu skaitu. Var prognozēt, ka relatīvi apsverot, atbilstības izmaksas lielajām ostām (10) un mazajām ostām būs milzīgas. |
| --- | --- |

3.9.2.

Ostu drošības pasākumu izmaksu apjomus ārkārtīgi grūti novērtēt. Tomēr, salīdzinājumā ES ostu drošības izmaksas ir sagaidāmas augstākas nekā ASV, ģeogrāfisko apstākļu dēļ sakarā ar lielāku ES ostu skaitu. Var prognozēt, ka relatīvi apsverot, atbilstības izmaksas lielajām ostām (10) un mazajām ostām būs milzīgas.

| 3.10. | Nespēja operatīvi reaģēt uz jaunajām terorisma izpausmēm var maksāt daudzus miljardus vērtu ostu slēgšanu. |
| --- | --- |

3.10.

Nespēja operatīvi reaģēt uz jaunajām terorisma izpausmēm var maksāt daudzus miljardus vērtu ostu slēgšanu.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Ostas parasti labi definētas ģeogrāfiskā pārklājuma un pārvaldīšanas ziņā un tajās sadzīvo dažādas aktivitātes. Parasti ostu robežas pārklāj ostu aprīkojumu un nevis vice-versa kā tas norādīts 2. panta 4. punktā vai 3. pantā sniegtajā “ostas” vai “jūras ostas” definīcijā. Šķiet, ka definīcija netieši norāda, ka ostas zona ir mazāka nekā “ostas aprīkojuma” zona, kas papildus ietver enkurvietas, gaidīšanas zonas un pieejas vietas no jūras. Tāpēc ir nepieciešams izskaidrojums 2. panta 4. punktā minētajam jēdzienam “ieņem prioritāti”. |
| --- | --- |

4.1.

Ostas parasti labi definētas ģeogrāfiskā pārklājuma un pārvaldīšanas ziņā un tajās sadzīvo dažādas aktivitātes. Parasti ostu robežas pārklāj ostu aprīkojumu un nevis vice-versa kā tas norādīts 2. panta 4. punktā vai 3. pantā sniegtajā “ostas” vai “jūras ostas” definīcijā. Šķiet, ka definīcija netieši norāda, ka ostas zona ir mazāka nekā “ostas aprīkojuma” zona, kas papildus ietver enkurvietas, gaidīšanas zonas un pieejas vietas no jūras. Tāpēc ir nepieciešams izskaidrojums 2. panta 4. punktā minētajam jēdzienam “ieņem prioritāti”.

| 4.2. | Kā pirmais, ostu drošības plānam, kas ir ģenerālplāns, jābūt savienojamam ar lēmumiem, kas jau pieņemti ISPS kodeksa un regulas (EK) Nr. 725/2004 (11) īstenošanas procesā attiecībā uz ostu aprīkojuma kritērijiem. Tam jāietver saskaņotus ostas robežās esošo ostas aprīkojuma drošības plānus. Visbeidzot pakļautajiem ostu aprīkojuma objektiem jāfunkcionē kā ostas iecirknim un to drošības plāniem jābūt daļai no kopējā ostas drošības plāna, kas pielāgots tur, kur nepieciešams, lai būtu saskaņots un koordinēts ar tā vispārējiem mērķiem un rezultātā ostas drošības pārvalde ir tā, kas uzņemas visu pārvaldi un atbildību. |
| --- | --- |

4.2.

Kā pirmais, ostu drošības plānam, kas ir ģenerālplāns, jābūt savienojamam ar lēmumiem, kas jau pieņemti ISPS kodeksa un regulas (EK) Nr. 725/2004 (11) īstenošanas procesā attiecībā uz ostu aprīkojuma kritērijiem. Tam jāietver saskaņotus ostas robežās esošo ostas aprīkojuma drošības plānus. Visbeidzot pakļautajiem ostu aprīkojuma objektiem jāfunkcionē kā ostas iecirknim un to drošības plāniem jābūt daļai no kopējā ostas drošības plāna, kas pielāgots tur, kur nepieciešams, lai būtu saskaņots un koordinēts ar tā vispārējiem mērķiem un rezultātā ostas drošības pārvalde ir tā, kas uzņemas visu pārvaldi un atbildību.

| 4.3. | Paredzamo ostu drošības komiteju konsultatīvā loma uzlabos ostu drošības plānu efektīvu ieviešanu. EESK pieņem, ka ostu drošības pārvaldes dibinās komitejas arī tāpēc, lai noteiktu ostas drošības plāna elementus. EESK atbalsta skeneru un ostas darbinieku pārstāvju līdzdalību ostu drošības komitejās, ar nodomu, lai nonāktu pie praktiskiem risinājumiem. |
| --- | --- |

4.3.

Paredzamo ostu drošības komiteju konsultatīvā loma uzlabos ostu drošības plānu efektīvu ieviešanu. EESK pieņem, ka ostu drošības pārvaldes dibinās komitejas arī tāpēc, lai noteiktu ostas drošības plāna elementus. EESK atbalsta skeneru un ostas darbinieku pārstāvju līdzdalību ostu drošības komitejās, ar nodomu, lai nonāktu pie praktiskiem risinājumiem.

| 4.4. | Kravām un pasažieriem nav jābūt pakļautiem divkārtējai pārbaudei ienākot ostas zonā un pēc tam ieejot ostas aprīkojuma zonā. Vēl vairāk ir nepieciešama praktiska pieeja attiecībā uz kuģu apkalpju, apmeklētāju un kuģu apgādātāju mobilitāti. |
| --- | --- |

4.4.

Kravām un pasažieriem nav jābūt pakļautiem divkārtējai pārbaudei ienākot ostas zonā un pēc tam ieejot ostas aprīkojuma zonā. Vēl vairāk ir nepieciešama praktiska pieeja attiecībā uz kuģu apkalpju, apmeklētāju un kuģu apgādātāju mobilitāti.

| 4.5. | Ostu drošības pasākumu atbilstības pārbaudēm, kas notiek vienā dalībvalstī, un, kuras veic citas dalībvalsts drošības dienestu amatpersonas jāveic Eiropas Komisijas pārziņā (17. panta 2. punkts un 14. panta 3. punkts). |
| --- | --- |

4.5.

Ostu drošības pasākumu atbilstības pārbaudēm, kas notiek vienā dalībvalstī, un, kuras veic citas dalībvalsts drošības dienestu amatpersonas jāveic Eiropas Komisijas pārziņā (17. panta 2. punkts un 14. panta 3. punkts).

5.   Secinājumi

| 5.1. | 2004. gada 11. marta traģiskie notikumi Madridē attaisnoja bažas par to, ka visa transporta sistēma nav pasargāta no teroristu uzbrukumiem, un uzskatu par to, ka pilnīga drošība nekad nevar tikt sasniegta. |
| --- | --- |

5.1.

2004. gada 11. marta traģiskie notikumi Madridē attaisnoja bažas par to, ka visa transporta sistēma nav pasargāta no teroristu uzbrukumiem, un uzskatu par to, ka pilnīga drošība nekad nevar tikt sasniegta.

| 5.2. | EESK uzsver, ka, ja vien visi transporta veidi neuzņemsies savu daļu atbildības, “vājākais posms” būs teroristu mērķis, lai iefiltrētos sistēmā. Ir nereāli sagaidīt, ka ostas aizpildīs citu transporta veidu drošības pasākumu robus un ir netaisnīgi uzlikt tām finansiālo apgrūtinājumu. |
| --- | --- |

5.2.

EESK uzsver, ka, ja vien visi transporta veidi neuzņemsies savu daļu atbildības, “vājākais posms” būs teroristu mērķis, lai iefiltrētos sistēmā. Ir nereāli sagaidīt, ka ostas aizpildīs citu transporta veidu drošības pasākumu robus un ir netaisnīgi uzlikt tām finansiālo apgrūtinājumu.

| 5.3. | EESK nelokāmi tic, ka policejiska stratēģija nav droša stratēģija nedrošā pasaulē. Tādēļ ES jāuzņemas starptautiskā vadība drošības sistēmas plašākā attīstībā, kas pievērstu uzmanību terorisma iemesliem un nevis tikai meklētu veidu kā likvidēt sekas. |
| --- | --- |

5.3.

EESK nelokāmi tic, ka policejiska stratēģija nav droša stratēģija nedrošā pasaulē. Tādēļ ES jāuzņemas starptautiskā vadība drošības sistēmas plašākā attīstībā, kas pievērstu uzmanību terorisma iemesliem un nevis tikai meklētu veidu kā likvidēt sekas.

| 5.4. | EESK pilnībā atbalsta ierosināto direktīvu, lai ieviestu drošības pasākumus plašākajās ostas zonās. Elastīgumam, ko dalībvalstīm pieļauj ierosinātā direktīva nevajadzētu novest pie ārzemju ostu iedalīšanas “drošajās” un ietverot melnajā sarakstā “nedrošās”, tā kā tas var novest pie tirgus deformācijas un var apdraudēt starptautiskās tirdzniecības līdzeno plūdumu. |
| --- | --- |

5.4.

EESK pilnībā atbalsta ierosināto direktīvu, lai ieviestu drošības pasākumus plašākajās ostas zonās. Elastīgumam, ko dalībvalstīm pieļauj ierosinātā direktīva nevajadzētu novest pie ārzemju ostu iedalīšanas “drošajās” un ietverot melnajā sarakstā “nedrošās”, tā kā tas var novest pie tirgus deformācijas un var apdraudēt starptautiskās tirdzniecības līdzeno plūdumu.

| 5.5. | EESK atkārtoti uzsver, ka pasākumi, kas vērsti cīņai ar terorismu jāsaskaņo ar pasākumiem, kas domāti, lai cīnītos ar tradicionālajām drošības problēmām (organizētā noziedzība, pirātisms, muitas likumu pārkāpšana, kontrabanda un nelegālā imigrācija). |
| --- | --- |

5.5.

EESK atkārtoti uzsver, ka pasākumi, kas vērsti cīņai ar terorismu jāsaskaņo ar pasākumiem, kas domāti, lai cīnītos ar tradicionālajām drošības problēmām (organizētā noziedzība, pirātisms, muitas likumu pārkāpšana, kontrabanda un nelegālā imigrācija).

| 5.6. | Jūras ostas ir svarīgas nacionālas vērtības. Pasākumi, kas domāti, lai aizsargātu visu ostas zonu ir loģiski kvalificējami kā tādi, kas saistīti ar vispārējām valsts interesēm. Šādu pasākumu valsts finansēšana tāpēc nebūs ES līguma par Valsts palīdzības noteikumiem (SAR) jautājums. ES līmenī ir jāveido saskaņota dalībvalstu pieeja garantējot valsts atbalstu, lai izvairītos no konkurences deformācijas. EESK atkārto savu aicinājumu Komisijai izveidot ES shēmu finansēšanai, un, kur nepieciešams, pasākumu ieviešanai. Tādējādi EESK domā, ka ostu drošības ekonomiskās dimensijas ir svarīgākais starptautiskās tirdzniecības jautājums un ES tam jāpievēršas kā neatliekamam jautājumam. |
| --- | --- |

5.6.

Jūras ostas ir svarīgas nacionālas vērtības. Pasākumi, kas domāti, lai aizsargātu visu ostas zonu ir loģiski kvalificējami kā tādi, kas saistīti ar vispārējām valsts interesēm. Šādu pasākumu valsts finansēšana tāpēc nebūs ES līguma par Valsts palīdzības noteikumiem (SAR) jautājums. ES līmenī ir jāveido saskaņota dalībvalstu pieeja garantējot valsts atbalstu, lai izvairītos no konkurences deformācijas. EESK atkārto savu aicinājumu Komisijai izveidot ES shēmu finansēšanai, un, kur nepieciešams, pasākumu ieviešanai. Tādējādi EESK domā, ka ostu drošības ekonomiskās dimensijas ir svarīgākais starptautiskās tirdzniecības jautājums un ES tam jāpievēršas kā neatliekamam jautājumam.

| 5.7. | Ostu zonu drošības pasākumiem jārespektē pamattiesības un jāievēro principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (CFR), tā lai neaizskartu ne pilsoņu personīgās cilvēktiesības, ne konstitucionālo iekārtu |
| --- | --- |

5.7.

Ostu zonu drošības pasākumiem jārespektē pamattiesības un jāievēro principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (CFR), tā lai neaizskartu ne pilsoņu personīgās cilvēktiesības, ne konstitucionālo iekārtu

| 5.8. | EESK uzsver neatliekamo vajadzību ES ostu drošības politikai piešķirt Vidusjūras dimensiju, kas kļūst svarīgi sakarā ar ES paplašināšanos. |
| --- | --- |

5.8.

EESK uzsver neatliekamo vajadzību ES ostu drošības politikai piešķirt Vidusjūras dimensiju, kas kļūst svarīgi sakarā ar ES paplašināšanos.

Briselē, 2004. gada 30. jūnijā

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  COM (2003) 229 galīgā red. – 2003/0089 (COD)

1

(2)  COM (2003) 229 galīgā red. – 2003/0089 (COD)

2

(3)  OV C 32, 5.2.2004., 21. lpp.

3

(4)  OV C 14, 14.3.2003., 174. lpp.

4

(5)  OV C 5, 5.2.2004., 21. lpp.

5

(6)  OV C 61, 14.3.2003; OV C 32, 5.2.2004.

6

(7)  OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.

7

(8)  CESE 856/2003 OV C 32, 5.2.2004.

8

(9)  OV C 32, 5.2.2004. un COM(2003) 376 galīgā red.

9

(10)  OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.

10

(11)  Konteineru skaneri Roterdamas ostā maksā 14 milj. eiro: OV C 32, 5.2.2004.

11

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/27

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tēmu “Kodolsintēzes enerģija”

(2004/C 302/07)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2004. gada 29. janvārī pieņēma lēmumu saskaņā ar tās Darba nolikuma 29. panta 2. daļu izstrādāt iniciatīvas atzinumu par: “Kodolsintēzes enerģiju”.

Satiksmes, enerģētikas, infrastruktūras un Informācijas sabiedrības darba grupa, kurai tika uzdots veikt sagatavošanas darbu, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 10. jūnijā. Ziņojuma sniedzējs bija Volfa kungs.

Tās 410. plenārajā sesijā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 30. jūnija sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 141 balsīm par un 9 atturoties

Šis atzinums papildina agrākos ar enerģētikas un zinātnes politiku saistītos atzinumus, ko sniegusi Komiteja. Tas attiecas uz kodolsintēzes izmantošanai paredzēto reaktoru attīstību un galvenajiem ar to saistītajiem drošības un ekoloģijas aspektiem, kas tiek aplūkoti globālā enerģijas jautājuma kontekstā. Tiek īsi ieskicēti un novērtēti šim nolūkam nepieciešamie izpētes un attīstības darbi. Atzinums attiecas arī uz Eiropas nostāju patreiz notiekošajās debatēs sakarā ar ITER atrašanās vietu.

Satura rādītājs:

| 1. | Enerģijas jautājums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atomenerģija – atoma kodola dalīšanās (šķelšanās) un saplūšana (sintēze) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Līdzšinējā attīstība |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tālākais ceļš uz kodolsintēzes spēkstacijām |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jautājums par ITER atrašanās vietu |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kopsavilkums un ieteikumi |
| --- | --- |

6.

1.   Enerģijas jautājums

| 1.1 | Lietderīgā enerģija (1) ir mūsu šodienas dzīvesveida un kultūras pamats. Tikai tās pieejamība pietiekamā daudzumā noveda pie patreizējā dzīves standarta: dzīves veids, pārtikas sagāde, vispārējā labklājība un personiskās izvēles iespējas lielajās un plaukstošajās industriālajās nācijās ir sasniegušas vēl nebijušu līmeni. Ja netiktu nodrošināta pietiekama energoapgāde, šie sasniegumi būtu apdraudēti. |
| --- | --- |

1.1

Lietderīgā enerģija (1) ir mūsu šodienas dzīvesveida un kultūras pamats. Tikai tās pieejamība pietiekamā daudzumā noveda pie patreizējā dzīves standarta: dzīves veids, pārtikas sagāde, vispārējā labklājība un personiskās izvēles iespējas lielajās un plaukstošajās industriālajās nācijās ir sasniegušas vēl nebijušu līmeni. Ja netiktu nodrošināta pietiekama energoapgāde, šie sasniegumi būtu apdraudēti.

| 1.2 | Nepieciešamība pēc drošas, nedārgas, ekoloģiski nekaitīgas un ilgstoši noturīgas energoapgādes ir viens no Lisabonā, Gēteborgā un Barselonā pieņemto lēmumu krustpunktiem. Atbilstoši tam Eiropas Savienība enerģētikas politikā vadās pēc trim savstarpēji cieši saistītiem un vienlīdz svarīgiem mērķiem, proti, konkurētspējas aizsardzība un uzlabošana (1), apgādes drošums (2) un apkārtējā vide (3), kas visi kopā tiek aplūkoti noturīgas ilgtermiņa attīstības perspektīvā. |
| --- | --- |

1.2

Nepieciešamība pēc drošas, nedārgas, ekoloģiski nekaitīgas un ilgstoši noturīgas energoapgādes ir viens no Lisabonā, Gēteborgā un Barselonā pieņemto lēmumu krustpunktiem. Atbilstoši tam Eiropas Savienība enerģētikas politikā vadās pēc trim savstarpēji cieši saistītiem un vienlīdz svarīgiem mērķiem, proti, konkurētspējas aizsardzība un uzlabošana (1), apgādes drošums (2) un apkārtējā vide (3), kas visi kopā tiek aplūkoti noturīgas ilgtermiņa attīstības perspektīvā.

| 1.3 | Komiteja vairākos atzinumos ir konstatējusi, ka šo mērķu sasniegšanu tomēr aizkavē nozīmīgi šķēršļi, un tā jau vairākkārt ir nodarbojusies ar šo šķēršļu izraisītās enerģijas problēmas, tās dažādo aspektu un iespējamo risinājumu aplūkošanu (2). Šeit jāizceļ Komitejas atzinums par Komisijas Zaļo grāmatu “Eiropas stratēģija ceļā uz drošu energoapgād” (3), kā arī par “Nepieciešamo izpēti sakarā ar drošu un ilgstošu energoapgādi” (4). |
| --- | --- |

1.3

Komiteja vairākos atzinumos ir konstatējusi, ka šo mērķu sasniegšanu tomēr aizkavē nozīmīgi šķēršļi, un tā jau vairākkārt ir nodarbojusies ar šo šķēršļu izraisītās enerģijas problēmas, tās dažādo aspektu un iespējamo risinājumu aplūkošanu (2). Šeit jāizceļ Komitejas atzinums par Komisijas Zaļo grāmatu “Eiropas stratēģija ceļā uz drošu energoapgād” (3), kā arī par “Nepieciešamo izpēti sakarā ar drošu un ilgstošu energoapgādi” (4).

| 1.4 | Jau minētajos atzinumos Komiteja akcentēja, ka enerģijas nodrošināšana un lietošana ir saistīta ar apkārtējās vides piesārņojumu, dažādiem riskiem, resursu izsmelšanu, kā arī problemātisku ārpolitisko atkarību un neprognozējamību un ka svarīgākie pasākumi apgādes risku mazināšanai ir atkarīgi no pēc iespējas daudzpusīgas un sabalansētas visu enerģijas veidu un formu izmantošanas, ieskaitot enerģijas taupīšanu un racionālu izlietojumu. Tur ir atrodams arī īss atsevišķu metožu priekšrocību un trūkumu raksturojums (5), no kura atkārtošanas šeit ierobežotā apjoma dēļ ir jāatsakās. |
| --- | --- |

1.4

Jau minētajos atzinumos Komiteja akcentēja, ka enerģijas nodrošināšana un lietošana ir saistīta ar apkārtējās vides piesārņojumu, dažādiem riskiem, resursu izsmelšanu, kā arī problemātisku ārpolitisko atkarību un neprognozējamību un ka svarīgākie pasākumi apgādes risku mazināšanai ir atkarīgi no pēc iespējas daudzpusīgas un sabalansētas visu enerģijas veidu un formu izmantošanas, ieskaitot enerģijas taupīšanu un racionālu izlietojumu. Tur ir atrodams arī īss atsevišķu metožu priekšrocību un trūkumu raksturojums (5), no kura atkārtošanas šeit ierobežotā apjoma dēļ ir jāatsakās.

| 1.5 | Neviena opcija vai tehnika, kas var būt noderīga nākotnes energoapgādē, nav tehniski perfekta, absolūti brīva no jebkādas kaitīgas ietekmes uz apkārtējo vidi, neapmierina visas vajadzības un nenodrošina pietiekošu potenciālu ilgtermiņa perspektīvā. Tādēļ perspektīva un apzinīga Eiropas enerģētikas politika arī nevar paļauties uz to, ka ir iespējams garantēt pietiekamu, augstākminētajiem mērķiem atbilstošu energoapgādi, izmantojot tikai dažus, atsevišķus enerģijas avotus. Tas pats skar arī enerģijas taupīšanu un racionālāku izmantošanu. |
| --- | --- |

1.5

Neviena opcija vai tehnika, kas var būt noderīga nākotnes energoapgādē, nav tehniski perfekta, absolūti brīva no jebkādas kaitīgas ietekmes uz apkārtējo vidi, neapmierina visas vajadzības un nenodrošina pietiekošu potenciālu ilgtermiņa perspektīvā. Tādēļ perspektīva un apzinīga Eiropas enerģētikas politika arī nevar paļauties uz to, ka ir iespējams garantēt pietiekamu, augstākminētajiem mērķiem atbilstošu energoapgādi, izmantojot tikai dažus, atsevišķus enerģijas avotus. Tas pats skar arī enerģijas taupīšanu un racionālāku izmantošanu.

| 1.6 | Tātad, ilgstoša, videi nekaitīga un ekonomiski pamatota energoapgāde nav nodrošināta ne Eiropas, ne globālā mērogā (6). Iespējamo risinājumu atslēga varētu atrasties tikai intensīva turpmākā izpētes un izstrādes darba rezultātā. Enerģētiskā izpēte (7) ir jebkuras ilgstoši veiksmīgas enerģētikas politikas stratēģiskais elements un nepieciešamais pamatakmens. Citētajā atzinumā Komiteja šai sakarā ieteica pielietot konsistentu Eiropas Enerģētikas programmu, kuras būtiskākās daļas gan jau ir iekļautas Sestajā Izpētes un attīstības pamata programmā vai attiecīgi EURATOM Pētniecības un izglītības programmā, taču piešķirtajam ieguldījumam izpētes un izstrādes jomā vajadzētu būt ievērojami lielākam. |
| --- | --- |

1.6

Tātad, ilgstoša, videi nekaitīga un ekonomiski pamatota energoapgāde nav nodrošināta ne Eiropas, ne globālā mērogā (6). Iespējamo risinājumu atslēga varētu atrasties tikai intensīva turpmākā izpētes un izstrādes darba rezultātā. Enerģētiskā izpēte (7) ir jebkuras ilgstoši veiksmīgas enerģētikas politikas stratēģiskais elements un nepieciešamais pamatakmens. Citētajā atzinumā Komiteja šai sakarā ieteica pielietot konsistentu Eiropas Enerģētikas programmu, kuras būtiskākās daļas gan jau ir iekļautas Sestajā Izpētes un attīstības pamata programmā vai attiecīgi EURATOM Pētniecības un izglītības programmā, taču piešķirtajam ieguldījumam izpētes un izstrādes jomā vajadzētu būt ievērojami lielākam.

| 1.7 | Bez tam, Komiteja norādīja, ka enerģijas problēmas izpētei vajadzētu būt orientētai globālāk un aptvert ievērojami ilgāku laikposmu, sakarā ar to, ka enerģijas saimniecībā izmaiņas notiek ļoti lēni un klimata maiņu izraisošo gāzu emisija ir nevis reģionāla, bet globāla problēma, un ir sagaidāms, ka šī problēma mūsu gadsimta otrajā pusē vēl vairāk saasināsies. |
| --- | --- |

1.7

Bez tam, Komiteja norādīja, ka enerģijas problēmas izpētei vajadzētu būt orientētai globālāk un aptvert ievērojami ilgāku laikposmu, sakarā ar to, ka enerģijas saimniecībā izmaiņas notiek ļoti lēni un klimata maiņu izraisošo gāzu emisija ir nevis reģionāla, bet globāla problēma, un ir sagaidāms, ka šī problēma mūsu gadsimta otrajā pusē vēl vairāk saasināsies.

| 1.8 | Gan resursu izmantošanas ierobežojumus, gan emisijas problemātiku (siltumnīcas efektu izraisošās gāzes), vēl smagākus padara prognozes, kas paredz, ka pasaules iedzīvotāju skaita pieauguma un mazāk attīstīto valstu attīstības rezultātā enerģijas patēriņš pasaulē turpinās pieaugt un līdz 2060. gadam, iespējams, dubultosies vai pat trīskāršosies. Tāpēc stratēģiju un attīstības perspektīvu mērķi ir jāpielāgo šādiem apvāršņiem. |
| --- | --- |

1.8

Gan resursu izmantošanas ierobežojumus, gan emisijas problemātiku (siltumnīcas efektu izraisošās gāzes), vēl smagākus padara prognozes, kas paredz, ka pasaules iedzīvotāju skaita pieauguma un mazāk attīstīto valstu attīstības rezultātā enerģijas patēriņš pasaulē turpinās pieaugt un līdz 2060. gadam, iespējams, dubultosies vai pat trīskāršosies. Tāpēc stratēģiju un attīstības perspektīvu mērķi ir jāpielāgo šādiem apvāršņiem.

| 1.9 | Arī savā īsajā atzinumā par pastāvīgu dabisko enerģijas avotu izmantošanu (8) Komiteja vēlreiz norāda uz to, ka uz noturību orientētajā ilgtermiņa stratēģijā ir jāietver daudz ilgāks laikposms. |
| --- | --- |

1.9

Arī savā īsajā atzinumā par pastāvīgu dabisko enerģijas avotu izmantošanu (8) Komiteja vēlreiz norāda uz to, ka uz noturību orientētajā ilgtermiņa stratēģijā ir jāietver daudz ilgāks laikposms.

| 1.10 | Kā Komiteja jau konstatēja (9), augstākminētie izteikumi pilsoņu vidū un publiskajās diskusijās tomēr netiek uztverti pietiekoši nopietni. Turklāt eksistē plašs viedokļu diapazons, kas atrodas kaut kur pa vidu starp risku un iespēju nepietiekamu novērtējumu un pārspīlējumu. Šis spektrs sākas ar uzskatu, ka līdz šim viss ir izdevies labi un vajadzības gadījumā gan jau varēs apgūt jaunas raktuves (jo jau vairākus gadu desmitus tika draudēts ar mežu izmiršanu vai apgalvots, ka naftas un gāzes rezervju pietiks vēl tikai 40 gadiem), un sniedzas līdz pārliecībai, ka kopējo pasaules enerģijas patēriņu būtu viegli apmierināt ar atjaunojamiem enerģijas avotiem, ja vien uz tiem tiktu sakoncentrēti visi zinātnes rīcībā esošie līdzekļi un sabiedrība attiecīgi pielāgotos. |
| --- | --- |

1.10

Kā Komiteja jau konstatēja (9), augstākminētie izteikumi pilsoņu vidū un publiskajās diskusijās tomēr netiek uztverti pietiekoši nopietni. Turklāt eksistē plašs viedokļu diapazons, kas atrodas kaut kur pa vidu starp risku un iespēju nepietiekamu novērtējumu un pārspīlējumu. Šis spektrs sākas ar uzskatu, ka līdz šim viss ir izdevies labi un vajadzības gadījumā gan jau varēs apgūt jaunas raktuves (jo jau vairākus gadu desmitus tika draudēts ar mežu izmiršanu vai apgalvots, ka naftas un gāzes rezervju pietiks vēl tikai 40 gadiem), un sniedzas līdz pārliecībai, ka kopējo pasaules enerģijas patēriņu būtu viegli apmierināt ar atjaunojamiem enerģijas avotiem, ja vien uz tiem tiktu sakoncentrēti visi zinātnes rīcībā esošie līdzekļi un sabiedrība attiecīgi pielāgotos.

| 1.11 | Sakarā ar to vēl neeksistē arī nekāda pietiekami vienota globālā enerģētikas politika, un pat Eiropas Savienības dalībvalstu starpā enerģētikas politikas jomā pastāv ievērojamas atšķirības. |
| --- | --- |

1.11

Sakarā ar to vēl neeksistē arī nekāda pietiekami vienota globālā enerģētikas politika, un pat Eiropas Savienības dalībvalstu starpā enerģētikas politikas jomā pastāv ievērojamas atšķirības.

2.   Atomenerģija – atoma kodola dalīšanās (šķelšanās) un saplūšana (sintēze)

| 2.1 | Gan ļoti smagu atoma kodolu dalīšanās (šķelšanās), gan ļoti vieglu atoma kodolu saplūšana (sintēze) ir procesi, kuros – mērot pēc nepieciešamā masas apgrozījuma – atbrīvojas tādi enerģijas daudzumi, kas apmēram miljons reižu pārsniedz ķīmisko procesu rezultātā izdalītās enerģijas daudzumu. |
| --- | --- |

2.1

Gan ļoti smagu atoma kodolu dalīšanās (šķelšanās), gan ļoti vieglu atoma kodolu saplūšana (sintēze) ir procesi, kuros – mērot pēc nepieciešamā masas apgrozījuma – atbrīvojas tādi enerģijas daudzumi, kas apmēram miljons reižu pārsniedz ķīmisko procesu rezultātā izdalītās enerģijas daudzumu.

| 2.2 | Vispirms (apmēram 1928. gadā) tika atklāts, ka atoma kodolu saplūšana ir līdz tam neizskaidrojamais saules un vairuma citu zvaigžņu enerģijas avots. Tas nozīmē, ka kodolu saplūšanas radītā enerģija, kas izpaužas kā saules starojums, ir enerģijas avots, no kura ir atkarīga arī visa mūsu dzīve – ieskaitot augu augšanu, fosilo enerģijas avotu veidošanos, kā arī reģenerējamu enerģijas resursu ieguvi. |
| --- | --- |

2.2

Vispirms (apmēram 1928. gadā) tika atklāts, ka atoma kodolu saplūšana ir līdz tam neizskaidrojamais saules un vairuma citu zvaigžņu enerģijas avots. Tas nozīmē, ka kodolu saplūšanas radītā enerģija, kas izpaužas kā saules starojums, ir enerģijas avots, no kura ir atkarīga arī visa mūsu dzīve – ieskaitot augu augšanu, fosilo enerģijas avotu veidošanos, kā arī reģenerējamu enerģijas resursu ieguvi.

| 2.3 | Līdzko (1938) šis atklājums papildinājās ar kodolu dalīšanās atklāšanu un tās potenciāls tika atzīts par spēcīgu virszemes enerģijas avotu, kas ir izmantojams arī miera vajadzībām, aizsākās daudzsološā un dinamiskā attīstība ceļā uz tā izmantošanu. |
| --- | --- |

2.3

Līdzko (1938) šis atklājums papildinājās ar kodolu dalīšanās atklāšanu un tās potenciāls tika atzīts par spēcīgu virszemes enerģijas avotu, kas ir izmantojams arī miera vajadzībām, aizsākās daudzsološā un dinamiskā attīstība ceļā uz tā izmantošanu.

| 2.4 | Attīstības gaitā izrādījās, ka ar kodolu dalīšanās palīdzību iespējams apbrīnojami ātri sasniegt mērķi, kaut arī cerību uz praktiski neierobežotu virszemes enerģijas avotu, ko nodrošina atoma kodola saplūšana, vēl nebija iespējams pilnībā īstenot. |
| --- | --- |

2.4

Attīstības gaitā izrādījās, ka ar kodolu dalīšanās palīdzību iespējams apbrīnojami ātri sasniegt mērķi, kaut arī cerību uz praktiski neierobežotu virszemes enerģijas avotu, ko nodrošina atoma kodola saplūšana, vēl nebija iespējams pilnībā īstenot.

| 2.5 | Konkrētais abu formu kodolenerģijas izmantošanas mērķis ir (i) ražot elektroenerģiju bez siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas un (ii) samazināt transporta sektoram tik svarīgās degvielas – ogļūdeņražu (naftas un dabasgāzes) patēriņu, kuru sadedzināšanas rezultātā izdalās mazāks daudzums CO2, nekā sadedzinot ogles, tāpēc tie varētu būt izmantojami vai jau tiek izmantoti arī elektroenerģijas ražošanā (10). |
| --- | --- |

2.5

Konkrētais abu formu kodolenerģijas izmantošanas mērķis ir (i) ražot elektroenerģiju bez siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas un (ii) samazināt transporta sektoram tik svarīgās degvielas – ogļūdeņražu (naftas un dabasgāzes) patēriņu, kuru sadedzināšanas rezultātā izdalās mazāks daudzums CO2, nekā sadedzinot ogles, tāpēc tie varētu būt izmantojami vai jau tiek izmantoti arī elektroenerģijas ražošanā (10).

| 2.6 | Darbības principi, nosacījumi, vides un drošības aspekti, resursu pietiekamība un pieejamība u.c. atoma kodolu šķelšanās un saplūšanas procesi ir principiāli atšķirīgi; visās šajās kategorijās atomu kodolu saplūšanai būtu konceptuālas priekšrocības (skatīt 2.11 un sekojošos punktus). |
| --- | --- |

2.6

Darbības principi, nosacījumi, vides un drošības aspekti, resursu pietiekamība un pieejamība u.c. atoma kodolu šķelšanās un saplūšanas procesi ir principiāli atšķirīgi; visās šajās kategorijās atomu kodolu saplūšanai būtu konceptuālas priekšrocības (skatīt 2.11 un sekojošos punktus).

| 2.7 | Atoma kodolu dalīšanās. Atomu kodolu dalīšanās jau vairākus gadu desmitus tiek izmantota enerģijas iegūšanai. Spēkstacijas, kurās izmanto kodolu dalīšanos, jau ir devušas lielu ieguldījumu siltumnīcas efektu veicinošo gāzu (CO2) emisijas ar naftas vai gāzes patēriņu/importu saistītās atkarības mazināšanā. Tādēļ diskusija par kodolenerģiju, īpaši, saistībā ar CO2 izplūdes ierobežošanu un šim nolūkam paredzēto instrumentu (pamudinājumu un sodu) pielietojumu, ir atsākusies no jauna. Komiteja to jau pirms neilga laika aplūkoja atsevišķā atzinumā (11). |
| --- | --- |

2.7

Atoma kodolu dalīšanās. Atomu kodolu dalīšanās jau vairākus gadu desmitus tiek izmantota enerģijas iegūšanai. Spēkstacijas, kurās izmanto kodolu dalīšanos, jau ir devušas lielu ieguldījumu siltumnīcas efektu veicinošo gāzu (CO2) emisijas ar naftas vai gāzes patēriņu/importu saistītās atkarības mazināšanā. Tādēļ diskusija par kodolenerģiju, īpaši, saistībā ar CO2 izplūdes ierobežošanu un šim nolūkam paredzēto instrumentu (pamudinājumu un sodu) pielietojumu, ir atsākusies no jauna. Komiteja to jau pirms neilga laika aplūkoja atsevišķā atzinumā (11).

| 2.8 | Kā kurināmais kodolu dalīšanās procesā kalpo periodiskās sistēmas sevišķi smago elementu izotopi (12), respektīvi, torijs, urāns un plutonijs. Kodolu dalīšanās rezultātā atbrīvojas neitroni un šo vielu atomu kodolos inducē sašķelšanās procesus, līdz ar ko var notikt ar enerģijas ieguvi saistīta ķēdes reakcija, kuras apmērus ir nepieciešams regulēt. Tā rezultātā veidojas radioaktīvi un pa daļai ļoti ilgmūžīgi šķelšanās produkti un aktinīdi, kas gadu tūkstošiem ilgi ir jāizolē no biosfēras. Tas izraisa bažas, un daļa iedzīvotāju pievienojas viedoklim, ka kodolenerģiju vajadzētu aizliegt principā. Bez tam, vienlaikus rodas arī jaunas sašķeļamas vielas, piemēram, plutonijs (no 238urāna), kas ir jāpakļauj kontrolei kā kodolieročiem pielietojams materiāls. |
| --- | --- |

2.8

Kā kurināmais kodolu dalīšanās procesā kalpo periodiskās sistēmas sevišķi smago elementu izotopi (12), respektīvi, torijs, urāns un plutonijs. Kodolu dalīšanās rezultātā atbrīvojas neitroni un šo vielu atomu kodolos inducē sašķelšanās procesus, līdz ar ko var notikt ar enerģijas ieguvi saistīta ķēdes reakcija, kuras apmērus ir nepieciešams regulēt. Tā rezultātā veidojas radioaktīvi un pa daļai ļoti ilgmūžīgi šķelšanās produkti un aktinīdi, kas gadu tūkstošiem ilgi ir jāizolē no biosfēras. Tas izraisa bažas, un daļa iedzīvotāju pievienojas viedoklim, ka kodolenerģiju vajadzētu aizliegt principā. Bez tam, vienlaikus rodas arī jaunas sašķeļamas vielas, piemēram, plutonijs (no 238urāna), kas ir jāpakļauj kontrolei kā kodolieročiem pielietojams materiāls.

| 2.9 | Kodoldalīšanās reaktori darbojas pēc dedzinātavas principa. Kodolu dalīšanās vajadzībām paredzētās kurināmā rezerves vairākiem gadiem (spēkstacijā pēc apjoma tās ir apmēram 100 tonnas) ir ieslēgtas reaktora tilpnē, un ar regulēšanas procesu starpniecību tiek pieļauts tāds šķelšanās reakciju daudzums, kas nepieciešams vajadzīgās jaudas nodrošināšanai. Neskatoties uz augsti attīstīto tehniku, ar ko tiek regulēti šie procesi, un drošības garantijām, milzīgais uzkrātās enerģijas kvantums turpina palielināt bažas. Papildus vēl jāmin arī tas, ka pēc reakcijas saglabājas ievērojams karstums, kā rezultātā lielākai daļai reaktoru tipu pēc izslēgšanas ir nepieciešama intensīva dzesēšana, lai novērstu pārkaršanas iespējas. |
| --- | --- |

2.9

Kodoldalīšanās reaktori darbojas pēc dedzinātavas principa. Kodolu dalīšanās vajadzībām paredzētās kurināmā rezerves vairākiem gadiem (spēkstacijā pēc apjoma tās ir apmēram 100 tonnas) ir ieslēgtas reaktora tilpnē, un ar regulēšanas procesu starpniecību tiek pieļauts tāds šķelšanās reakciju daudzums, kas nepieciešams vajadzīgās jaudas nodrošināšanai. Neskatoties uz augsti attīstīto tehniku, ar ko tiek regulēti šie procesi, un drošības garantijām, milzīgais uzkrātās enerģijas kvantums turpina palielināt bažas. Papildus vēl jāmin arī tas, ka pēc reakcijas saglabājas ievērojams karstums, kā rezultātā lielākai daļai reaktoru tipu pēc izslēgšanas ir nepieciešama intensīva dzesēšana, lai novērstu pārkaršanas iespējas.

| 2.10 | Ņemot vērā šādas bažas, Komiteja jau savā pirms neilga laika sniegtajā atzinumā par šo jautājumu (13) norādīja, ka kodolu dalīšanās tehnikas jomā patlaban tiek izstrādāta jau ceturtā spēkstaciju paaudze, kam patreizējo iekārtu jau tā augstais pasīvās drošības standarts tiks uzlabots vēl vairāk. |
| --- | --- |

2.10

Ņemot vērā šādas bažas, Komiteja jau savā pirms neilga laika sniegtajā atzinumā par šo jautājumu (13) norādīja, ka kodolu dalīšanās tehnikas jomā patlaban tiek izstrādāta jau ceturtā spēkstaciju paaudze, kam patreizējo iekārtu jau tā augstais pasīvās drošības standarts tiks uzlabots vēl vairāk.

| 2.11 | Kodolu saplūšana. Mērot pēc nepieciešamā masas apgrozījuma kodolu saplūšanas (sintēzes) reakcija ir visefektīvākais enerģijas process, kāds ir potenciāli izmantojams uz zemes. Kodolsintēzes reaktori ir aparatūra, kas paredzēta kontrolētai atoma kodolu saplūšanas reakcijas izraisīšanai un tās rezultātā atbrīvotās enerģijas izmantošanai, respektīvi, nepārtrauktā režīmā (14) strādājošas spēkstacijas, kas ražo elektroenerģiju galvenokārt pamata slodzes diapazonā. Kā kurināmais tiek izmantoti ūdeņraža izotopi (skat. zemāk). Hēlijs – nekaitīga cēlgāze (15) ar lietderīgas izmantošanas iespējām – ir kodolsintēzes reaktora “pelni”. |
| --- | --- |

2.11

Kodolu saplūšana. Mērot pēc nepieciešamā masas apgrozījuma kodolu saplūšanas (sintēzes) reakcija ir visefektīvākais enerģijas process, kāds ir potenciāli izmantojams uz zemes. Kodolsintēzes reaktori ir aparatūra, kas paredzēta kontrolētai atoma kodolu saplūšanas reakcijas izraisīšanai un tās rezultātā atbrīvotās enerģijas izmantošanai, respektīvi, nepārtrauktā režīmā (14) strādājošas spēkstacijas, kas ražo elektroenerģiju galvenokārt pamata slodzes diapazonā. Kā kurināmais tiek izmantoti ūdeņraža izotopi (skat. zemāk). Hēlijs – nekaitīga cēlgāze (15) ar lietderīgas izmantošanas iespējām – ir kodolsintēzes reaktora “pelni”.

| 2.12 | Taču kodolsintēzes reakcijas laikā – kas notiek tikai tad, ja reakcijas “partneri” ļoti lielā ātrumā saskrienas (16) – papildus atdalās neitroni, kas rada reaktora sienu materiālā radioaktivitāti (un var izmainīt tā mehāniskās īpašības). Tādēļ atbilstošās izpētes un attīstības programmas mērķis ir izstrādāt tādus materiālus, kuru radiotoksiskums (17) jau pēc simts vai vismaz pārsimts gadiem būs samazinājies līdz tādam radiotoksiskumam, kāds piemīt ogļu sadedzināšanas rezultātā pārpalikušajiem pelniem, un tā varētu dot iespēju lielu daļu šo materiālu atkal izmantot. Tā nozīmīgi tiktu atvieglota gala glabāšanas problēma. |
| --- | --- |

2.12

Taču kodolsintēzes reakcijas laikā – kas notiek tikai tad, ja reakcijas “partneri” ļoti lielā ātrumā saskrienas (16) – papildus atdalās neitroni, kas rada reaktora sienu materiālā radioaktivitāti (un var izmainīt tā mehāniskās īpašības). Tādēļ atbilstošās izpētes un attīstības programmas mērķis ir izstrādāt tādus materiālus, kuru radiotoksiskums (17) jau pēc simts vai vismaz pārsimts gadiem būs samazinājies līdz tādam radiotoksiskumam, kāds piemīt ogļu sadedzināšanas rezultātā pārpalikušajiem pelniem, un tā varētu dot iespēju lielu daļu šo materiālu atkal izmantot. Tā nozīmīgi tiktu atvieglota gala glabāšanas problēma.

| 2.13 | Zinātniski tehniskie priekšnoteikumi kodolsintēzes enerģijas ieguvei ir saistīti ar ārkārtīgi augstām prasībām. Būtiskākās no tām ir saistītas ar sarežģīto uzdevumu – sakarsēt no ūdeņraža izotopiem (respektīvi, deitērija un tritija maisījuma) sastāvošu gāzi līdz temperatūrai, kas pārsniedz 100 miljonus grādu (tā rezultātā tas pārvēršas plazmā (18)), lai kodoliem sadursmes brīdī būtu pietiekami liels ātrums, kad var nodrošināt vēlamos saplūšanas procesus. Bez tam, ir jāspēj šī plazma pietiekoši ilgi saturēt kopā, kā arī aizvadīt un padarīt izmantojamu atbrīvoto enerģiju. |
| --- | --- |

2.13

Zinātniski tehniskie priekšnoteikumi kodolsintēzes enerģijas ieguvei ir saistīti ar ārkārtīgi augstām prasībām. Būtiskākās no tām ir saistītas ar sarežģīto uzdevumu – sakarsēt no ūdeņraža izotopiem (respektīvi, deitērija un tritija maisījuma) sastāvošu gāzi līdz temperatūrai, kas pārsniedz 100 miljonus grādu (tā rezultātā tas pārvēršas plazmā (18)), lai kodoliem sadursmes brīdī būtu pietiekami liels ātrums, kad var nodrošināt vēlamos saplūšanas procesus. Bez tam, ir jāspēj šī plazma pietiekoši ilgi saturēt kopā, kā arī aizvadīt un padarīt izmantojamu atbrīvoto enerģiju.

| 2.14 | Šie procesi norisinās kodolsintēzes reaktora degšanas kamerā, turklāt, tajā nepārtraukti tiek iepūsts kurināmais, kura enerģijas rezerves (spēkstacijā to apjoms ir daži grami) bez papildus padeves tikai dažām minūtēm, līdz ar ko nevēlamas jaudas svārstības nav iespējamas. Un vēl: tieši fakts, ka jebkura kļūme noved pie atdzišanas un “kodoltermiskā” sadegšanas procesa nodzišanas (19) ir vēl viena raksturīga, ar drošību saistīta priekšrocība. |
| --- | --- |

2.14

Šie procesi norisinās kodolsintēzes reaktora degšanas kamerā, turklāt, tajā nepārtraukti tiek iepūsts kurināmais, kura enerģijas rezerves (spēkstacijā to apjoms ir daži grami) bez papildus padeves tikai dažām minūtēm, līdz ar ko nevēlamas jaudas svārstības nav iespējamas. Un vēl: tieši fakts, ka jebkura kļūme noved pie atdzišanas un “kodoltermiskā” sadegšanas procesa nodzišanas (19) ir vēl viena raksturīga, ar drošību saistīta priekšrocība.

| 2.15 | Tādēļ šie raksturīgie drošības aspekti, iespēja ievērojami samazināt ilgstoši noturīgus radioaktīvos atkritumus – sakarā ar to, ka kodolsintēzes rezultātā šķelšanās produkti, kā arī ilgstoši noturīgie un sevišķi bīstamie komponenti (aktinīdi) neveidojas vispār – un gandrīz neierobežotie resursu krājumi padara enerģijas ieguvi atoma kodolsintēzes rezultātā par ļoti interesantu un noteicošu nākotnes energoapgādes sastāvdaļu un tādējādi ir uzskatāmi par ieguldījumu gaidāmo problēmu atrisināšanā. |
| --- | --- |

2.15

Tādēļ šie raksturīgie drošības aspekti, iespēja ievērojami samazināt ilgstoši noturīgus radioaktīvos atkritumus – sakarā ar to, ka kodolsintēzes rezultātā šķelšanās produkti, kā arī ilgstoši noturīgie un sevišķi bīstamie komponenti (aktinīdi) neveidojas vispār – un gandrīz neierobežotie resursu krājumi padara enerģijas ieguvi atoma kodolsintēzes rezultātā par ļoti interesantu un noteicošu nākotnes energoapgādes sastāvdaļu un tādējādi ir uzskatāmi par ieguldījumu gaidāmo problēmu atrisināšanā.

| 2.16 | Saskaņā ar to Komiteja jau savos līdzšinējos atzinumos ir norādījusi uz to, ka uz kodolsintēzes enerģiju orientēti izpētes un attīstības darbi ir ļoti svarīgs nākotnes enerģētikas politikas elements, kalpo kā uzskatāms, veiksmīgas Eiropas integrācijas piemērs un tādēļ ir uzstājīgi jāpieprasa to iekļaušana Izpētes un attīstības pamata programmā vai attiecīgi EURATOM Pētniecības un izglītības programmā. |
| --- | --- |

2.16

Saskaņā ar to Komiteja jau savos līdzšinējos atzinumos ir norādījusi uz to, ka uz kodolsintēzes enerģiju orientēti izpētes un attīstības darbi ir ļoti svarīgs nākotnes enerģētikas politikas elements, kalpo kā uzskatāms, veiksmīgas Eiropas integrācijas piemērs un tādēļ ir uzstājīgi jāpieprasa to iekļaušana Izpētes un attīstības pamata programmā vai attiecīgi EURATOM Pētniecības un izglītības programmā.

3.   Līdzšinējā attīstība

| 3.1 | Pirmie apsvērumi par to, kā varētu izmantot kodolsintēzes enerģiju miera vajadzībām, aizsākās pirms nepilniem 50 gadiem. Toreizējā situācijā dažās valstīs jau bija pieejama tehnika un kodolu saplūšanas procesi, kas paredzēti ieroču izgatavošanai (ūdeņraža bumba), solis uz to pielietojumu miera apstākļos gan šķita daudzsološs, tomēr arī ārkārtīgi grūts un ilgstošs. |
| --- | --- |

3.1

Pirmie apsvērumi par to, kā varētu izmantot kodolsintēzes enerģiju miera vajadzībām, aizsākās pirms nepilniem 50 gadiem. Toreizējā situācijā dažās valstīs jau bija pieejama tehnika un kodolu saplūšanas procesi, kas paredzēti ieroču izgatavošanai (ūdeņraža bumba), solis uz to pielietojumu miera apstākļos gan šķita daudzsološs, tomēr arī ārkārtīgi grūts un ilgstošs.

| 3.2 | Divi vēl šodien pielietoti tā laika citāti to padara īpaši uzskatāmu un raksturo jau piecdesmit gadus ilgi novēroto spriedzi starp lielajām cerībām un ļoti sarežģītām fizikālajām un tehniskajām problēmām. No vienas puses, H.J. Bhabha savā Pirmās Ženēvas konferences par kodolenerģijas izmantošanu miera vajadzībām atklāšanas uzrunā 1955. gadā sacīja: “I venture to predict that a method will be found for liberating fusion energy in a controlled manner within the next two decades. (20)” No otras puses, R.F. Posts 1956. gadā ASV publicētājā pārskata rakstā (21) par kodolsintēzes tēmu rakstīja: “However, the technical problems to be solved seem great indeed. When made aware of these, some physicists would not hesitate to pronounce the problem impossible of solution. (22)” |
| --- | --- |

3.2

Divi vēl šodien pielietoti tā laika citāti to padara īpaši uzskatāmu un raksturo jau piecdesmit gadus ilgi novēroto spriedzi starp lielajām cerībām un ļoti sarežģītām fizikālajām un tehniskajām problēmām. No vienas puses, H.J. Bhabha savā Pirmās Ženēvas konferences par kodolenerģijas izmantošanu miera vajadzībām atklāšanas uzrunā 1955. gadā sacīja: “I venture to predict that a method will be found for liberating fusion energy in a controlled manner within the next two decades. (20)” No otras puses, R.F. Posts 1956. gadā ASV publicētājā pārskata rakstā (21) par kodolsintēzes tēmu rakstīja: “However, the technical problems to be solved seem great indeed. When made aware of these, some physicists would not hesitate to pronounce the problem impossible of solution. (22)”

| 3.3 | Retrospektīvi var konstatēt, ka starp daudzveidīgajām iespējamās realizācijas idejām, kas tolaik radās, jau bija arī tādas tā saucamās “magnētiskās ieslēgšanas” koncepcijas, kuras tagad ir pierādījušas sevi kā daudzsološas metodes, kas izpilda izvirzītos nosacījumus. Tomēr bija nepieciešams nogurdinošs, šķēršļiem un atsitieniem pilns ceļš uz tālāko zinātniski tehnisko attīstību un uzlabojumiem, līdz radās iespēja nonākt pie šādas atziņas. Šeit runa ir par TOKAMAK (no krievu valodas, saīsinājums: toroidāla (23) magnētiskā kamera) un STELLARATOR. Abas metodes ir vienas, kopējas pamatkoncepcijas paveidi, respektīvi, kad ar atbilstoši strukturētu gredzenveida magnētisko lauku palīdzību karstā plazma tiek ieslēgta noteiktiem priekšnoteikumiem atbilstošā vidē. |
| --- | --- |

3.3

Retrospektīvi var konstatēt, ka starp daudzveidīgajām iespējamās realizācijas idejām, kas tolaik radās, jau bija arī tādas tā saucamās “magnētiskās ieslēgšanas” koncepcijas, kuras tagad ir pierādījušas sevi kā daudzsološas metodes, kas izpilda izvirzītos nosacījumus. Tomēr bija nepieciešams nogurdinošs, šķēršļiem un atsitieniem pilns ceļš uz tālāko zinātniski tehnisko attīstību un uzlabojumiem, līdz radās iespēja nonākt pie šādas atziņas. Šeit runa ir par TOKAMAK (no krievu valodas, saīsinājums: toroidāla (23) magnētiskā kamera) un STELLARATOR. Abas metodes ir vienas, kopējas pamatkoncepcijas paveidi, respektīvi, kad ar atbilstoši strukturētu gredzenveida magnētisko lauku palīdzību karstā plazma tiek ieslēgta noteiktiem priekšnoteikumiem atbilstošā vidē.

| 3.4 | Celmlauža loma šeit bija Eiropas Kopienas projektam JET (Joint European Torus), kura tehniskais izpildījums (24) parādījās tieši 20 gadus vēlāk (25). JET eksperimentālajā fāzē ne tikai tika pirmo reizi faktiski nodrošinātas nepieciešamās plazmas temperatūras, bet deviņdesmitajos gados, izmantojot deitērija un tritija saplūšanas procesus, arī kontrolējamos apstākļos iegūti ievērojami kodolenerģijas daudzumi (tieši 20 megadžouli viena eksperimenta laikā). Tādējādi jau tika panākts, ka no plazmas ar kodolsintēzes procesa starpniecību īslaicīgi tika iegūta tāda pati jauda kā procesam apsildes nolūkos pievadītā jauda. |
| --- | --- |

3.4

Celmlauža loma šeit bija Eiropas Kopienas projektam JET (Joint European Torus), kura tehniskais izpildījums (24) parādījās tieši 20 gadus vēlāk (25). JET eksperimentālajā fāzē ne tikai tika pirmo reizi faktiski nodrošinātas nepieciešamās plazmas temperatūras, bet deviņdesmitajos gados, izmantojot deitērija un tritija saplūšanas procesus, arī kontrolējamos apstākļos iegūti ievērojami kodolenerģijas daudzumi (tieši 20 megadžouli viena eksperimenta laikā). Tādējādi jau tika panākts, ka no plazmas ar kodolsintēzes procesa starpniecību īslaicīgi tika iegūta tāda pati jauda kā procesam apsildes nolūkos pievadītā jauda.

| 3.5 | Šādu panākumu iespēju nodrošināja tas, ka Eiropas Kopienas programmas EURATOM ietvaros kodolu saplūšanas pētījumu veikšanai tika apvienoti visi spēku. Šajā tīklā kopīgā identitātē apvienojās dažādas EURATOM asociētās dalībvalstu laboratorijas – ar savu izmēģinājumiem paredzēto aprīkojumu un darbiem, kā arī ar līdzdalību JET. Respektīvi, šeit jau priekšlaicīgi tika īstenota ideja par Eiropas pētniecisko telpu un nodemonstrēts tās spēks un varēšana. |
| --- | --- |

3.5

Šādu panākumu iespēju nodrošināja tas, ka Eiropas Kopienas programmas EURATOM ietvaros kodolu saplūšanas pētījumu veikšanai tika apvienoti visi spēku. Šajā tīklā kopīgā identitātē apvienojās dažādas EURATOM asociētās dalībvalstu laboratorijas – ar savu izmēģinājumiem paredzēto aprīkojumu un darbiem, kā arī ar līdzdalību JET. Respektīvi, šeit jau priekšlaicīgi tika īstenota ideja par Eiropas pētniecisko telpu un nodemonstrēts tās spēks un varēšana.

| 3.6 | Tātad, līdz ar to tika veiksmīgi sasniegts pirmais, izšķirošais vispasaules kodolsintēzes izpētes etaps un nodemonstrēts fizikālais kodolsintēzes plazmas radīšanas un magnētiskās izolēšanas princips. |
| --- | --- |

3.6

Tātad, līdz ar to tika veiksmīgi sasniegts pirmais, izšķirošais vispasaules kodolsintēzes izpētes etaps un nodemonstrēts fizikālais kodolsintēzes plazmas radīšanas un magnētiskās izolēšanas princips.

| 3.7 | Bez tam, šim progresam bija raksturīga priekšzīmīga globālā kooperācija, ko cita starpā koordinēja tādas organizācijas kā IAEA (Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra) un IEA (Starptautiskā Enerģijas aģentūra). Noteicošais bija galvenokārt Eiropas zinātnes ieguldījums. Pēc tam, kad mērķtiecīga darba rezultātā tā panāca citus, sevišķi, ASV, Eiropa starptautiskā mērogā šodien ieņem godpilno pirmo vietu. |
| --- | --- |

3.7

Bez tam, šim progresam bija raksturīga priekšzīmīga globālā kooperācija, ko cita starpā koordinēja tādas organizācijas kā IAEA (Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra) un IEA (Starptautiskā Enerģijas aģentūra). Noteicošais bija galvenokārt Eiropas zinātnes ieguldījums. Pēc tam, kad mērķtiecīga darba rezultātā tā panāca citus, sevišķi, ASV, Eiropa starptautiskā mērogā šodien ieņem godpilno pirmo vietu.

| 3.8 | Balstoties uz nu jau 17 gadus senās prezidentu Gorbačova un Reigana, bet vēlāk arī Miterāna iniciatīvas, radās plāns ITER (26), kas kā globāls Kopienas projekts paredzēja izstrādāt pirmo eksperimentālo reaktoru ar pozitīvu plazmas jaudas bilanci (respektīvi, kur no plazmas kodolsintēzes rezultātā tiek iegūta ievērojami lielāka jauda, nekā pievadīta šim procesam) un, ja iespējams, to kopīgi arī uzbūvēt un darbināt. |
| --- | --- |

3.8

Balstoties uz nu jau 17 gadus senās prezidentu Gorbačova un Reigana, bet vēlāk arī Miterāna iniciatīvas, radās plāns ITER (26), kas kā globāls Kopienas projekts paredzēja izstrādāt pirmo eksperimentālo reaktoru ar pozitīvu plazmas jaudas bilanci (respektīvi, kur no plazmas kodolsintēzes rezultātā tiek iegūta ievērojami lielāka jauda, nekā pievadīta šim procesam) un, ja iespējams, to kopīgi arī uzbūvēt un darbināt.

| 3.9 | Ar “degšanu” (dēvētu arī par “kodoltermisko degšanu”) šeit jāsaprot tāds stāvoklis, kurā kodolsintēzes rezultātā atbrīvojusies enerģija (precīzāk: enerģija, ko satur radītā hēlija atomu kodoli) būtiski ietekmē to, lai tiktu uzturēta nepieciešamā, ārkārtīgi augstā plazmas temperatūra. No līdzšinējiem eksperimentiem izrietošie slēdzieni rāda, ka to ir iespējams panākt tikai ar tādu aparatūru, kam ir pietiekami, respektīvi, spēkstacijas apjomam atbilstoši, izmēri. Tas arī ir pamatā ITER dimensiju noteikšanai. |
| --- | --- |

3.9

Ar “degšanu” (dēvētu arī par “kodoltermisko degšanu”) šeit jāsaprot tāds stāvoklis, kurā kodolsintēzes rezultātā atbrīvojusies enerģija (precīzāk: enerģija, ko satur radītā hēlija atomu kodoli) būtiski ietekmē to, lai tiktu uzturēta nepieciešamā, ārkārtīgi augstā plazmas temperatūra. No līdzšinējiem eksperimentiem izrietošie slēdzieni rāda, ka to ir iespējams panākt tikai ar tādu aparatūru, kam ir pietiekami, respektīvi, spēkstacijas apjomam atbilstoši, izmēri. Tas arī ir pamatā ITER dimensiju noteikšanai.

| 3.10 | Līdz ar to programma atrodas izpētes un attīstības fāzē, un šo abu jēdzienu krasa atdalīšana nav iespējama. Tas nozīmē, ka, lai sasniegtu ITER izvirzītos mērķus, no vienas puses, ir jāpabeidz tādu fizikālo jautājumu izpēte, kas ir iespējama tikai, izmantojot ilgāku laiku degošas kodolsintēzes plazmas. No otras puses, ir nepieciešamas tādas tehniskās konstrukcijas daļas (piemēram, ļoti lieli supravadoši magnēti, plazmai atbilstoša (27) degšanas kamera, agregāti plazmas apsildei), kas ar līdzīgu specifikāciju un izmēriem vēlāk veidos funkcionējošu jaudas ražošanas reaktoru. Tātad, tas ir pirmais solis, kas tiek sperts no fizikas uz spēkstaciju tehniku. |
| --- | --- |

3.10

Līdz ar to programma atrodas izpētes un attīstības fāzē, un šo abu jēdzienu krasa atdalīšana nav iespējama. Tas nozīmē, ka, lai sasniegtu ITER izvirzītos mērķus, no vienas puses, ir jāpabeidz tādu fizikālo jautājumu izpēte, kas ir iespējama tikai, izmantojot ilgāku laiku degošas kodolsintēzes plazmas. No otras puses, ir nepieciešamas tādas tehniskās konstrukcijas daļas (piemēram, ļoti lieli supravadoši magnēti, plazmai atbilstoša (27) degšanas kamera, agregāti plazmas apsildei), kas ar līdzīgu specifikāciju un izmēriem vēlāk veidos funkcionējošu jaudas ražošanas reaktoru. Tātad, tas ir pirmais solis, kas tiek sperts no fizikas uz spēkstaciju tehniku.

| 3.11 | Sakarā ar ITER veiktie globālie plānošanas darbi ir pieejami informatīvu izklāstu un būvēšanas dokumentācijas formā, kā arī kā prototipi un pārbaudīti modeļa komponenti. Tie balstās uz pieredzi un ekstrapolāciju, kas iegūta visu līdzšinējo eksperimentu rezultātā un aizsākās ar JET – ne tikai Eiropas, bet arī visas pasaules kodolsintēzes izpētes programmas flagmani. |
| --- | --- |

3.11

Sakarā ar ITER veiktie globālie plānošanas darbi ir pieejami informatīvu izklāstu un būvēšanas dokumentācijas formā, kā arī kā prototipi un pārbaudīti modeļa komponenti. Tie balstās uz pieredzi un ekstrapolāciju, kas iegūta visu līdzšinējo eksperimentu rezultātā un aizsākās ar JET – ne tikai Eiropas, bet arī visas pasaules kodolsintēzes izpētes programmas flagmani.

| 3.12 | ITER lineārie izmēri (vidējais plazmas gredzena diametrs – 12 metri, degšanas kameras tilpums – tieši 1000 m3) tieši divas reizes pārsniedz atbilstošos izmērus JET. Ar ITER palīdzību paredzēts pie desmitkārtīgas jaudas palielināšanas (28) ar sākotnējo degšanas ilgumu ik pa vismaz 8 minūtēm (reducēta jaudas samazinājuma gadījumā – ar degšanas ilgumu, kura garums būtībā nav ierobežots) saražot veselus 500 MW kodolu saplūšanas radītās enerģijas. |
| --- | --- |

3.12

ITER lineārie izmēri (vidējais plazmas gredzena diametrs – 12 metri, degšanas kameras tilpums – tieši 1000 m3) tieši divas reizes pārsniedz atbilstošos izmērus JET. Ar ITER palīdzību paredzēts pie desmitkārtīgas jaudas palielināšanas (28) ar sākotnējo degšanas ilgumu ik pa vismaz 8 minūtēm (reducēta jaudas samazinājuma gadījumā – ar degšanas ilgumu, kura garums būtībā nav ierobežots) saražot veselus 500 MW kodolu saplūšanas radītās enerģijas.

| 3.13 | ITER būves izmaksas ir aprēķinātas veselu 5 miljardu eiro apmērā (29). |
| --- | --- |

3.13

ITER būves izmaksas ir aprēķinātas veselu 5 miljardu eiro apmērā (29).

| 3.13.1 | Būvējot ITER, lielākā daļa no šīm izmaksām pieplūstu no firmām, kas saņemtu piemaksu par dažādu izmēģinājuma iekārtas detaļu izgatavošanu un montāžu. Tā rezultātā Eiropas ievērojamā līdzdalība ITER būvēšanā nestu labumu Eiropas rūpniecībai, bagātinot to ar inovācijas spēkiem un vispārējiem tehniskiem know-how, un tādējādi kalpotu Lisabonas stratēģijā noteiktajiem mērķiem. |
| --- | --- |

3.13.1

Būvējot ITER, lielākā daļa no šīm izmaksām pieplūstu no firmām, kas saņemtu piemaksu par dažādu izmēģinājuma iekārtas detaļu izgatavošanu un montāžu. Tā rezultātā Eiropas ievērojamā līdzdalība ITER būvēšanā nestu labumu Eiropas rūpniecībai, bagātinot to ar inovācijas spēkiem un vispārējiem tehniskiem know-how, un tādējādi kalpotu Lisabonas stratēģijā noteiktajiem mērķiem.

| 3.13.2 | Jau agrāk rūpniecībai nāca par labu daudzie kodolsintēzes programmas “blakusprodukti” (30). Ir sagaidāms, ka šis svarīgais papildus ieguvums līdz ar ITER būs sajūtams īpaši lielā mērā. |
| --- | --- |

3.13.2

Jau agrāk rūpniecībai nāca par labu daudzie kodolsintēzes programmas “blakusprodukti” (30). Ir sagaidāms, ka šis svarīgais papildus ieguvums līdz ar ITER būs sajūtams īpaši lielā mērā.

| 3.13.3 | ITER būvēšanas laikā visi Eiropas (respektīvi, Kopienas un dalībvalstu) izdevumi, kas nepieciešami programmai kopumā būtu mazāki par 0,2 % no kopējām enerģijas galapatēriņa izmaksām Eiropā. |
| --- | --- |

3.13.3

ITER būvēšanas laikā visi Eiropas (respektīvi, Kopienas un dalībvalstu) izdevumi, kas nepieciešami programmai kopumā būtu mazāki par 0,2 % no kopējām enerģijas galapatēriņa izmaksām Eiropā.

| 3.14 | Pateicoties ITER partnerattiecībām, kas sākumā tika nodibinātas starp ES, Japānu, Krieviju un ASV, no kurām tālākās, mainīgās attīstības (31) gaitā pirms apmēram pieciem gadiem ASV izstājās, bet 2003. gadā atkal pievienojās un kam sekoja arī Ķīna un Koreja, ne tikai kļuva iespējams plānošanas darbu izmaksas sadalīt uz visu starptautiskās enerģētikas zinātnes lielo partneru pleciem, bet arī tika nodrošināts, ka plānošanā tiek iepludināti visi pasaulē pieejamie darbu rezultāti. |
| --- | --- |

3.14

Pateicoties ITER partnerattiecībām, kas sākumā tika nodibinātas starp ES, Japānu, Krieviju un ASV, no kurām tālākās, mainīgās attīstības (31) gaitā pirms apmēram pieciem gadiem ASV izstājās, bet 2003. gadā atkal pievienojās un kam sekoja arī Ķīna un Koreja, ne tikai kļuva iespējams plānošanas darbu izmaksas sadalīt uz visu starptautiskās enerģētikas zinātnes lielo partneru pleciem, bet arī tika nodrošināts, ka plānošanā tiek iepludināti visi pasaulē pieejamie darbu rezultāti.

| 3.15 | Bez tam, tādējādi tika izcelta šīs ieceres kā globāla projekta globālas problēmas risināšanai lielā nozīme. |
| --- | --- |

3.15

Bez tam, tādējādi tika izcelta šīs ieceres kā globāla projekta globālas problēmas risināšanai lielā nozīme.

| 3.16 | Arī kopējā ITER celtniecība un ekspluatācija dotu visām partnervalstīm nozīmīgu zināšanu un tehnisko iespēju pieaugumu (šajā jautājumā skatīt 5. nodaļu), un tas, ne tikai ņemot vērā šo jauno enerģijas sistēmu, bet arī vispārēju inovāciju augstas klases tehnoloģijās. |
| --- | --- |

3.16

Arī kopējā ITER celtniecība un ekspluatācija dotu visām partnervalstīm nozīmīgu zināšanu un tehnisko iespēju pieaugumu (šajā jautājumā skatīt 5. nodaļu), un tas, ne tikai ņemot vērā šo jauno enerģijas sistēmu, bet arī vispārēju inovāciju augstas klases tehnoloģijās.

| 3.17 | Tehnikas attīstībā gan tas būtu nepieredzēts gadījums, ja iekārta ar ITER izvirzīto mērķi visā pasaulē tiktu uzbūvēta tikai vienu vienīgu reizi, respektīvi, ja pie šī soļa notiktu atteikšanās no konkurējošu un tādā pašā izstrādes līmenī esošu variantu attīstīšanas vai izmēģināšanas, - kā tas jau pilnībā apstiprinājās arī gadījumos ar aviāciju, lidojumiem kosmosā vai kodolu dalīšanās reaktoriem. |
| --- | --- |

3.17

Tehnikas attīstībā gan tas būtu nepieredzēts gadījums, ja iekārta ar ITER izvirzīto mērķi visā pasaulē tiktu uzbūvēta tikai vienu vienīgu reizi, respektīvi, ja pie šī soļa notiktu atteikšanās no konkurējošu un tādā pašā izstrādes līmenī esošu variantu attīstīšanas vai izmēģināšanas, - kā tas jau pilnībā apstiprinājās arī gadījumos ar aviāciju, lidojumiem kosmosā vai kodolu dalīšanās reaktoriem.

| 3.18 | Tādēļ šāda, taupības izraisīta atteikšanās būtu jānovērš ar īpaši dzīvotspējīgu pavadošo programmu palīdzību, kuru ietvaros tiek dota iespēja arī ideju inovācijai un attīstības risku mazinošiem koncepciju variantiem (32), kas vispirms tomēr būtu jāizpēta reducētā mērogā un pēc tam – ar nelielām izmaksām. |
| --- | --- |

3.18

Tādēļ šāda, taupības izraisīta atteikšanās būtu jānovērš ar īpaši dzīvotspējīgu pavadošo programmu palīdzību, kuru ietvaros tiek dota iespēja arī ideju inovācijai un attīstības risku mazinošiem koncepciju variantiem (32), kas vispirms tomēr būtu jāizpēta reducētā mērogā un pēc tam – ar nelielām izmaksām.

4.   Tālākais ceļš uz kodolsintēzes spēkstacijām

| 4.1 | Akumulētajiem ITER rezultātiem, kas kopš būves aizsākšanas būs gaidīti apmēram 20 gadus, jānodrošina bāzes dati pirmās demonstratīvās kodolu saplūšanas spēkstacijas izstrādāšanai un būvēšanai. Tādējādi demonstrācijas varianta būve varētu tikt uzsākta pēc apmēram 20 līdz 25 gadiem. |
| --- | --- |

4.1

Akumulētajiem ITER rezultātiem, kas kopš būves aizsākšanas būs gaidīti apmēram 20 gadus, jānodrošina bāzes dati pirmās demonstratīvās kodolu saplūšanas spēkstacijas izstrādāšanai un būvēšanai. Tādējādi demonstrācijas varianta būve varētu tikt uzsākta pēc apmēram 20 līdz 25 gadiem.

| 4.2 | Raugoties no tagadējā skatupunkta, būtu jāizstrādā tādas kodolu saplūšanas spēkstacijas, kuriem piemīt sekojošas īpašības:






  — | Elektroenerģijas nodrošināšana pamata slodzes diapazonā un ar šodienas spēkstaciju bloku parametriem. Līdz ar to – arī ūdeņraža ražošanas iespējas. |
| --- | --- | --- |

4.2

Raugoties no tagadējā skatupunkta, būtu jāizstrādā tādas kodolu saplūšanas spēkstacijas, kuriem piemīt sekojošas īpašības:

—

Elektroenerģijas nodrošināšana pamata slodzes diapazonā un ar šodienas spēkstaciju bloku parametriem. Līdz ar to – arī ūdeņraža ražošanas iespējas.

| — | Kurināmā patēriņš stundā (33), piemēram, 1 GW blokam (34) ( elektriskai jaudai): apmēram 14 g smagais ūdeņradis (deitērijs) kā sastāvdaļa no tieši 420 kg dabīgā ūdens, kā arī apmēram 21 g ļoti smagais ūdeņradis (tritijs), iegūts no apmēram 42 g6 Li kā ir 570 g dabīgā litija sastāvdaļa. Kurināmā rezerves ir izplatītas visā pasaulē un pietiekošas ļoti ilgam laikposmam (35). Viena šāda bloka stundas laikā radītie pelni: apmēram 56 g hēlija (36). |
| --- | --- |

—

Kurināmā patēriņš stundā (33), piemēram, 1 GW blokam (34) ( elektriskai jaudai): apmēram 14 g smagais ūdeņradis (deitērijs) kā sastāvdaļa no tieši 420 kg dabīgā ūdens, kā arī apmēram 21 g ļoti smagais ūdeņradis (tritijs), iegūts no apmēram 42 g6 Li kā ir 570 g dabīgā litija sastāvdaļa. Kurināmā rezerves ir izplatītas visā pasaulē un pietiekošas ļoti ilgam laikposmam (35). Viena šāda bloka stundas laikā radītie pelni: apmēram 56 g hēlija (36).

| — | Iekšējā radioaktīvā (12,5 gadus ilgs pussabrukšanas periods) cirkulācija (37), kas degšanas kameras apvalkā (virsslānī) tiek iegūts no litija. |
| --- | --- |

—

Iekšējā radioaktīvā (12,5 gadus ilgs pussabrukšanas periods) cirkulācija (37), kas degšanas kameras apvalkā (virsslānī) tiek iegūts no litija.

| — | Neitronu izraisītā degšanas kameras materiālu radioaktivitāte, kuru radiotoksiskums atkarībā no materiāla izvēles jau pēc simts vai pārsimts gadiem būs samazinājies līdz tādam radiotoksiskumam, kāds piemīt pēc ogļu sadedzināšanas pārpalikušajiem pelniem. |
| --- | --- |

—

Neitronu izraisītā degšanas kameras materiālu radioaktivitāte, kuru radiotoksiskums atkarībā no materiāla izvēles jau pēc simts vai pārsimts gadiem būs samazinājies līdz tādam radiotoksiskumam, kāds piemīt pēc ogļu sadedzināšanas pārpalikušajiem pelniem.

| — | Nepastāv nekontrolējamu jaudas izmaiņu risks. Kurināmais, tāpat kā gāzes deglī, tiek iesmidzināts no ārpuses un pēc izslēgšanas pietiek tikai dažas minūtes ilgai degšanai. |
| --- | --- |

—

Nepastāv nekontrolējamu jaudas izmaiņu risks. Kurināmais, tāpat kā gāzes deglī, tiek iesmidzināts no ārpuses un pēc izslēgšanas pietiek tikai dažas minūtes ilgai degšanai.

| — | Nav avārijas scenāriju, kuru gadījumā varētu izdalīties tāds radioaktivitātes (ar putekļiem, tritiju utt.) apjoms, ka būtu nepieciešami evakuācijas pasākumi ārpus reaktora teritorijas. |
| --- | --- |

—

Nav avārijas scenāriju, kuru gadījumā varētu izdalīties tāds radioaktivitātes (ar putekļiem, tritiju utt.) apjoms, ka būtu nepieciešami evakuācijas pasākumi ārpus reaktora teritorijas.

| — | Intrinsisko drošības pazīmju dēļ un zemā daudzuma viegli izplūstušo radiotoksisko vielu dēļ arī relatīvi ierobežots ļaunums terora uzbrukumos. |
| --- | --- |

—

Intrinsisko drošības pazīmju dēļ un zemā daudzuma viegli izplūstušo radiotoksisko vielu dēļ arī relatīvi ierobežots ļaunums terora uzbrukumos.

| — | Konstrukcijas izmēri (telpiskā ziņā) atbilst šodienas spēkstacijām. |
| --- | --- |

—

Konstrukcijas izmēri (telpiskā ziņā) atbilst šodienas spēkstacijām.

| — | Līdzīga izmaksu struktūra kā jebkurai citai no patreiz darbināmām spēkstacijām: izmaksas būtībā izriet no iekārtas būvēšanai nepieciešamo investīciju izmaksām, turpretī, kurināmā apgādes izmaksām nav tikpat nekādas nozīmes. |
| --- | --- |

—

Līdzīga izmaksu struktūra kā jebkurai citai no patreiz darbināmām spēkstacijām: izmaksas būtībā izriet no iekārtas būvēšanai nepieciešamo investīciju izmaksām, turpretī, kurināmā apgādes izmaksām nav tikpat nekādas nozīmes.

| 4.3 | Lai izstrādātu demonstrācijas modeli (DEMO), paralēli centrālajiem jautājumiem, piemēram, enerģijas ieguvei, kā arī degšanas ilgumu ierobežojošiem procesiem, kas jāizpēta un jānodemonstrē jau ITER ietvaros, un paralēli jau rīcībā esošajām vai vēl attīstāmajām, prasīgajām metodēm, jāturpina un jāpastiprina arī citi svarīgi tehniskās attīstības darbi. |
| --- | --- |

4.3

Lai izstrādātu demonstrācijas modeli (DEMO), paralēli centrālajiem jautājumiem, piemēram, enerģijas ieguvei, kā arī degšanas ilgumu ierobežojošiem procesiem, kas jāizpēta un jānodemonstrē jau ITER ietvaros, un paralēli jau rīcībā esošajām vai vēl attīstāmajām, prasīgajām metodēm, jāturpina un jāpastiprina arī citi svarīgi tehniskās attīstības darbi.

| 4.4 | Tie īpaši ir saistīti ar iekšējo kurināmā apriti (tritija ieguvi un apstrādi), jaudas izvadi, materiālu izturību plazmas radītās slodzes (plazmas-sienas interakcija) un neitronu kustības ietekmē, remontdarbu tehniku, tālvadības uzlabošanu, kā arī degšanas ilguma palielināšanas tehnikas pilnveidošanu uz pilnīgi nepārtrauktu degšanas procesu. Īpaši svarīgs uzdevums ir savu struktūras materiālu izstrādāšana ar zemu vai nekādu aktivēšanas līmeni, pie kā pastiprināti jāstrādā, pamatojoties uz ilgtermiņa izmēģinājumiem un novērtējumu. |
| --- | --- |

4.4

Tie īpaši ir saistīti ar iekšējo kurināmā apriti (tritija ieguvi un apstrādi), jaudas izvadi, materiālu izturību plazmas radītās slodzes (plazmas-sienas interakcija) un neitronu kustības ietekmē, remontdarbu tehniku, tālvadības uzlabošanu, kā arī degšanas ilguma palielināšanas tehnikas pilnveidošanu uz pilnīgi nepārtrauktu degšanas procesu. Īpaši svarīgs uzdevums ir savu struktūras materiālu izstrādāšana ar zemu vai nekādu aktivēšanas līmeni, pie kā pastiprināti jāstrādā, pamatojoties uz ilgtermiņa izmēģinājumiem un novērtējumu.

| 4.5 | Tomēr būtu kļūdains uzskats, ka līdz ar demonstrācijas modeļa izgatavošanu visi izpētes un attīstības uzdevumi būs izpildīti. Tehnikas vēsture parāda, ka šī intensīvā pētniecība un attīstības darbs bieži vien tika uzsākts tikai tad, kad pirmais prototips jau eksistēja. |
| --- | --- |

4.5

Tomēr būtu kļūdains uzskats, ka līdz ar demonstrācijas modeļa izgatavošanu visi izpētes un attīstības uzdevumi būs izpildīti. Tehnikas vēsture parāda, ka šī intensīvā pētniecība un attīstības darbs bieži vien tika uzsākts tikai tad, kad pirmais prototips jau eksistēja.

| 4.5.1 | Tehnikas vēsture liecina arī par to, ka kādas jaunas tehnoloģijas pirmie prototipi nereti bija tikai neuzlabotas, rupjas ierīces, salīdzinot ar elegantajām mašīnām, par kādām tās pakāpeniski tika attīstītas. |
| --- | --- |

4.5.1

Tehnikas vēsture liecina arī par to, ka kādas jaunas tehnoloģijas pirmie prototipi nereti bija tikai neuzlabotas, rupjas ierīces, salīdzinot ar elegantajām mašīnām, par kādām tās pakāpeniski tika attīstītas.

| 4.5.2 | Patreizējā dīzeļdzinēju uzlabošana notiek gandrīz 100 gadus pēc tā izgudrošanas. Arī kodolu saplūšanas reaktorus būs nepieciešams uzlabot, pilnveidot un pieskaņot aktuālajām prasībām. |
| --- | --- |

4.5.2

Patreizējā dīzeļdzinēju uzlabošana notiek gandrīz 100 gadus pēc tā izgudrošanas. Arī kodolu saplūšanas reaktorus būs nepieciešams uzlabot, pilnveidot un pieskaņot aktuālajām prasībām.

5.   Jautājums par ITER atrašanās vietu

| 5.1 | Pašreiz augstākajā politiskajā līmenī ir iznests strīds ap ITER ierīkošanai paredzētās vietas izvēli starp Cadarache (38) Eiropā un Rokašo-Muru (39) Japānā, no kura iznākuma ir atkarīga gan dažādu pušu finansiālā līdzdalība, gan nepieciešamo pavadošo programmu izstrāde. |
| --- | --- |

5.1

Pašreiz augstākajā politiskajā līmenī ir iznests strīds ap ITER ierīkošanai paredzētās vietas izvēli starp Cadarache (38) Eiropā un Rokašo-Muru (39) Japānā, no kura iznākuma ir atkarīga gan dažādu pušu finansiālā līdzdalība, gan nepieciešamo pavadošo programmu izstrāde.

| 5.2 | Pirms ASV atgriešanās un Ķīnas pievienošanās pie ITER partneriem, raugoties reālistiski, nepastāvēja nekādas šaubas par to, ka ITER atrašanās vieta tiks noteikta Eiropā – arī tādēļ, ka tādējādi vislabāk tiktu nodrošināts, ka ITER – tāpat kā JET – sagaida veiksme. |
| --- | --- |

5.2

Pirms ASV atgriešanās un Ķīnas pievienošanās pie ITER partneriem, raugoties reālistiski, nepastāvēja nekādas šaubas par to, ka ITER atrašanās vieta tiks noteikta Eiropā – arī tādēļ, ka tādējādi vislabāk tiktu nodrošināts, ka ITER – tāpat kā JET – sagaida veiksme.

| 5.3 | Taču tagad līdz ar to ir izveidojusies jauna situācija, kad ASV un Koreja iestājas par to, lai atrašanās vieta būtu Rokašo-Mura Japānā, neskatoties uz skaidrām un lielā mērā akceptētām tehniskajām priekšrocībām, kādas ir atrašanās vietai Cadarache. Ja lēmums par atrašanās vietu būtu šāds, Eiropa zaudētu savas vadošās pozīcijas un atteiktos no līdzšinējo investīciju un darba augļiem, ar visām no tā izrietošajām sekām zinātnes un rūpniecības jomā. |
| --- | --- |

5.3

Taču tagad līdz ar to ir izveidojusies jauna situācija, kad ASV un Koreja iestājas par to, lai atrašanās vieta būtu Rokašo-Mura Japānā, neskatoties uz skaidrām un lielā mērā akceptētām tehniskajām priekšrocībām, kādas ir atrašanās vietai Cadarache. Ja lēmums par atrašanās vietu būtu šāds, Eiropa zaudētu savas vadošās pozīcijas un atteiktos no līdzšinējo investīciju un darba augļiem, ar visām no tā izrietošajām sekām zinātnes un rūpniecības jomā.

| 5.4 | Saskaņā ar to Komiteja atzīst, apsveic un atbalsta Eiropas Padomes 2004. gada 25./26. marta lēmumu, kurā tā apstiprina, ka vienprātīgi atbalsta Eiropas piedāvājumus ITER projektam, un kurā tā uzaicina Komisiju virzīt ar to saistītās sarunas ar mērķi, lai šī projekta realizācija pēc iespējas drīz varētu sākties Eiropas piedāvātajā vietā. |
| --- | --- |

5.4

Saskaņā ar to Komiteja atzīst, apsveic un atbalsta Eiropas Padomes 2004. gada 25./26. marta lēmumu, kurā tā apstiprina, ka vienprātīgi atbalsta Eiropas piedāvājumus ITER projektam, un kurā tā uzaicina Komisiju virzīt ar to saistītās sarunas ar mērķi, lai šī projekta realizācija pēc iespējas drīz varētu sākties Eiropas piedāvātajā vietā.

6.   Komitejas ieteikumu kopsavilkums

| 6.1 | Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka kodolsintēzes rezultātā iegūtās enerģijas izmantošana miera vajadzībām slēpj sevī potenciālu ļoti nozīmīgam ieguldījumam enerģijas apgādes atrisināšanā no ilgtermiņa perspektīvas, vides saudzēšanas un konkurētspējas viedokļa. |
| --- | --- |

6.1

Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka kodolsintēzes rezultātā iegūtās enerģijas izmantošana miera vajadzībām slēpj sevī potenciālu ļoti nozīmīgam ieguldījumam enerģijas apgādes atrisināšanā no ilgtermiņa perspektīvas, vides saudzēšanas un konkurētspējas viedokļa.

| 6.1.1 | Pamats tam ir šo nākotnes tehnoloģiju priekšrocības, kā:






  — | degvielas resursi (deuteriums un litijs)- vēsturiskos laika periodos skatoties- ir pieejami neierobežoti; |
| --- | --- | --- |

6.1.1

Pamats tam ir šo nākotnes tehnoloģiju priekšrocības, kā:

—

degvielas resursi (deuteriums un litijs)- vēsturiskos laika periodos skatoties- ir pieejami neierobežoti;

| — | nerodas ne klimatam kaitīgas gāzes, ne dalīšanās produkti vai aktinīdi; |
| --- | --- |

—

nerodas ne klimatam kaitīgas gāzes, ne dalīšanās produkti vai aktinīdi;

| — | intrinsiskās drošības pazīmes kavē nekontrolētu potencies ekskursiju (40); |
| --- | --- |

—

intrinsiskās drošības pazīmes kavē nekontrolētu potencies ekskursiju (40);

| — | degšanas kameras materiālu radiotoksiskums pēc simt vai vismaz pāris simts gadiem var būt samazinājies līdz ogļu pelnu radioaktivitātei; tādējādi nozīmīgi atvieglota ir gala glabāšanas problēma; |
| --- | --- |

—

degšanas kameras materiālu radiotoksiskums pēc simt vai vismaz pāris simts gadiem var būt samazinājies līdz ogļu pelnu radioaktivitātei; tādējādi nozīmīgi atvieglota ir gala glabāšanas problēma;

| — | augstāk minēto īpašību kā arī mazā viegli izplūstošo radiotoksisko vielu dēļ arī terora uzbrukumos konsekvences var būt relatīvi ierobežotas. |
| --- | --- |

—

augstāk minēto īpašību kā arī mazā viegli izplūstošo radiotoksisko vielu dēļ arī terora uzbrukumos konsekvences var būt relatīvi ierobežotas.

| 6.1.2 | Kodolsintēzes enerģijas potenciāls papildina atjaunojamos enerģijas avotus, tam, salīdzinot ar vēja un saules enerģiju, piemīt tāda priekšrocība, ka tas nav atkarīgs no meteoroloģiskajiem apstākļiem vai diennakts laika. Tas attiecas arī uz aspektu, kas saistīts ar prasībām pieskaņotu attiecību starp centralizēto un decentralizēto sistēmu. |
| --- | --- |

6.1.2

Kodolsintēzes enerģijas potenciāls papildina atjaunojamos enerģijas avotus, tam, salīdzinot ar vēja un saules enerģiju, piemīt tāda priekšrocība, ka tas nav atkarīgs no meteoroloģiskajiem apstākļiem vai diennakts laika. Tas attiecas arī uz aspektu, kas saistīts ar prasībām pieskaņotu attiecību starp centralizēto un decentralizēto sistēmu.

| 6.1.3 | Tādēļ Komiteja jau vairākos atzinumos (41) ir izteikusies par labu izteiktai un pastiprinātai kodolsintēzes enerģijas izpētes un izstrādes projektu veicināšanai. |
| --- | --- |

6.1.3

Tādēļ Komiteja jau vairākos atzinumos (41) ir izteikusies par labu izteiktai un pastiprinātai kodolsintēzes enerģijas izpētes un izstrādes projektu veicināšanai.

| 6.2 | Komiteja apmierināti konstatē, ka – Eiropas kodolenerģijas programmas un tās kopējā eksperimenta JET vadībā – pirmais, izšķirošais globālās kodolsintēzes izpētes etaps, respektīvi, kodolu saplūšanas rezultātā iegūtās enerģijas fizikālā principa nodemonstrēšana, ir pabeigts veiksmīgi. Tādējādi tika izveidota bāze eksperimentālā reaktora ITER ierīkošanai, kurā pirmo reizi jāiegūst un jāizpēta degoša saplūšanas plazma, kurā rodas daudz lielāks daudzums enerģijas, nekā nepieciešams pievadīt. |
| --- | --- |

6.2

Komiteja apmierināti konstatē, ka – Eiropas kodolenerģijas programmas un tās kopējā eksperimenta JET vadībā – pirmais, izšķirošais globālās kodolsintēzes izpētes etaps, respektīvi, kodolu saplūšanas rezultātā iegūtās enerģijas fizikālā principa nodemonstrēšana, ir pabeigts veiksmīgi. Tādējādi tika izveidota bāze eksperimentālā reaktora ITER ierīkošanai, kurā pirmo reizi jāiegūst un jāizpēta degoša saplūšanas plazma, kurā rodas daudz lielāks daudzums enerģijas, nekā nepieciešams pievadīt.

| 6.3 | Atbilstoši tam gadiem ilgie izpētes un attīstības darbi un tiem nepieciešamās investīcijas tagad globālas sadarbības rezultātā ir novedušas pie tā, ka plānošanas darbus un politiskos pasākumus eksperimentālā reaktora ITER izbūvēšanas un darbināšanas jomā, kas dimensiju ziņā jau pietuvojas spēkstacijai, var novest līdz gatavības pakāpei. |
| --- | --- |

6.3

Atbilstoši tam gadiem ilgie izpētes un attīstības darbi un tiem nepieciešamās investīcijas tagad globālas sadarbības rezultātā ir novedušas pie tā, ka plānošanas darbus un politiskos pasākumus eksperimentālā reaktora ITER izbūvēšanas un darbināšanas jomā, kas dimensiju ziņā jau pietuvojas spēkstacijai, var novest līdz gatavības pakāpei.

| 6.4 | Komiteja izceļ Eiropas kodolsintēzes izpētes programmas novatorisko un vadošo ieguldījumu, bez kura šodien ITER projekta vēl nebūtu. |
| --- | --- |

6.4

Komiteja izceļ Eiropas kodolsintēzes izpētes programmas novatorisko un vadošo ieguldījumu, bez kura šodien ITER projekta vēl nebūtu.

| 6.5 | Savukārt ITER rezultātiem jānodrošina bāzes dati pirmā elektroenerģiju ražojošā kodolsintēzes reaktora demonstrācijas modeļa DEMO izstrādei un uzbūvēšanai. DEMO būve varētu tikt uzsākta apmēram pēc 20 līdz 25 gadiem. |
| --- | --- |

6.5

Savukārt ITER rezultātiem jānodrošina bāzes dati pirmā elektroenerģiju ražojošā kodolsintēzes reaktora demonstrācijas modeļa DEMO izstrādei un uzbūvēšanai. DEMO būve varētu tikt uzsākta apmēram pēc 20 līdz 25 gadiem.

| 6.6 | Komiteja atbalsta Komisijas centienus stratēģiskā ziņā sagatavot Eiropu tam, lai tā arī komerciālās izmantošanas fāzē varētu ierindoties augstā pozīcijā, lai tādējādi pastiprinātā mērā kodolsintēzes programmas daļas ārpus ITER orientētu uz DEMO. |
| --- | --- |

6.6

Komiteja atbalsta Komisijas centienus stratēģiskā ziņā sagatavot Eiropu tam, lai tā arī komerciālās izmantošanas fāzē varētu ierindoties augstā pozīcijā, lai tādējādi pastiprinātā mērā kodolsintēzes programmas daļas ārpus ITER orientētu uz DEMO.

| 6.7 | DEMO izstrādāšanai ir svarīgas atbildes uz centrāliem jautājumiem, kas jāizpēta un jānodemonstrē jau ITER ietvaros, taču nepieciešams arī tālāks progress citu būtisku uzdevumu risināšanā: kā piemērs šeit minama magnētu konfigurācijas pilnveidošana, materiālu izstrāde (piemēram, lai uzlabotu izturību pret plazmas izraisīto eroziju, neitronu radītiem bojājumiem un inducētās radioaktivitātes neitralizācijas laiku), kurināmā cirkulācijas sistēmas, jaudas izvades, plazmas plūsmas piedziņas un tās iekšējā sadalījuma, efektivitātes, kā arī komponentu drošuma uzlabošana. |
| --- | --- |

6.7

DEMO izstrādāšanai ir svarīgas atbildes uz centrāliem jautājumiem, kas jāizpēta un jānodemonstrē jau ITER ietvaros, taču nepieciešams arī tālāks progress citu būtisku uzdevumu risināšanā: kā piemērs šeit minama magnētu konfigurācijas pilnveidošana, materiālu izstrāde (piemēram, lai uzlabotu izturību pret plazmas izraisīto eroziju, neitronu radītiem bojājumiem un inducētās radioaktivitātes neitralizācijas laiku), kurināmā cirkulācijas sistēmas, jaudas izvades, plazmas plūsmas piedziņas un tās iekšējā sadalījuma, efektivitātes, kā arī komponentu drošuma uzlabošana.

| 6.7.1 | Komiteja norāda uz to, ka tālākais progress ir sasniedzams tikai ar plašu Eiropas izpētes un attīstības programmu, kurā iesaistītas dalībvalstis un tiklas, kas sastāv no fizikāliem un, īpaši, tehniskiem eksperimentiem un lielām iekārtām, kam jābūt izmantojamām ITER atbalstīšanai un papildināšanai. |
| --- | --- |

6.7.1

Komiteja norāda uz to, ka tālākais progress ir sasniedzams tikai ar plašu Eiropas izpētes un attīstības programmu, kurā iesaistītas dalībvalstis un tiklas, kas sastāv no fizikāliem un, īpaši, tehniskiem eksperimentiem un lielām iekārtām, kam jābūt izmantojamām ITER atbalstīšanai un papildināšanai.

| 6.8 | Komiteja uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi saglabāt patreizējo pacēlumu un atbildēt uz šāda zinātniski tehniskā ziņā ambicioza un noturīgai energoapgādei tik būtiska mērķa radītajiem izaicinājumiem ar neatlaidību, uzņēmību un nepieciešamo līdzekļu ieguldījumu. Tā vienlaikus ir arī nopietna apņemšanās ievērot Lisabonā un Gēteborgā noteiktās stratēģijas. |
| --- | --- |

6.8

Komiteja uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi saglabāt patreizējo pacēlumu un atbildēt uz šāda zinātniski tehniskā ziņā ambicioza un noturīgai energoapgādei tik būtiska mērķa radītajiem izaicinājumiem ar neatlaidību, uzņēmību un nepieciešamo līdzekļu ieguldījumu. Tā vienlaikus ir arī nopietna apņemšanās ievērot Lisabonā un Gēteborgā noteiktās stratēģijas.

| 6.8.1 | Tas ietver turpmākajiem panākumiem nepieciešamo un līdz ar to – ievērojami lielāku – līdzekļu piešķiršanu enerģētikas izpētei kopumā, taču šajā gadījumā, pirmkārt, kodolsintēzes programmai, gaidāmās Septītās Izpētes un attīstības pamatprogrammas un EURATOM programmas ietvaros. |
| --- | --- |

6.8.1

Tas ietver turpmākajiem panākumiem nepieciešamo un līdz ar to – ievērojami lielāku – līdzekļu piešķiršanu enerģētikas izpētei kopumā, taču šajā gadījumā, pirmkārt, kodolsintēzes programmai, gaidāmās Septītās Izpētes un attīstības pamatprogrammas un EURATOM programmas ietvaros.

| 6.8.2 | Tas ietver pietiekamas fizikas un tehnikas ekspertu personāla bāzes nodrošināšanu, lai ITER realizācijas un DEMO izstrādes rīcībā būtu pietiekošs daudzums Eiropas ekspertu. Komiteja šai sakarā norāda arī uz savu neseno atzinumu par šo īpašo tēmu. |
| --- | --- |

6.8.2

Tas ietver pietiekamas fizikas un tehnikas ekspertu personāla bāzes nodrošināšanu, lai ITER realizācijas un DEMO izstrādes rīcībā būtu pietiekošs daudzums Eiropas ekspertu. Komiteja šai sakarā norāda arī uz savu neseno atzinumu par šo īpašo tēmu.

| 6.8.3 | Tas ietver to, ka tīklā ir jāpaliek iesaistītām augstskolām un pētniecības centriem: no vienas puses, tādēļ, lai nodrošinātu jauno zinātnieku un inženieru paaudzi ar nepieciešamajām speciālajām zināšanām, no otras puses, lai ar attiecīgajiem ekspertiem un aprīkojumu varētu piedalīties gaidāmo uzdevumu izpildē, taču, visbeidzot, arī tādēļ, lai veidotu savienojošo posmu ar civiliedzīvotājiem. |
| --- | --- |

6.8.3

Tas ietver to, ka tīklā ir jāpaliek iesaistītām augstskolām un pētniecības centriem: no vienas puses, tādēļ, lai nodrošinātu jauno zinātnieku un inženieru paaudzi ar nepieciešamajām speciālajām zināšanām, no otras puses, lai ar attiecīgajiem ekspertiem un aprīkojumu varētu piedalīties gaidāmo uzdevumu izpildē, taču, visbeidzot, arī tādēļ, lai veidotu savienojošo posmu ar civiliedzīvotājiem.

| 6.8.4 | Un, visbeidzot, tas kā īpaši svarīgu uzdevumu ietver savlaicīgu visdažādāko augsta līmeņa zinātniski tehnisko atklājumu piesaistīšanu un nodrošināšanu atbilstoši pieaugošajām Eiropas rūpniecības prasībām šajā jomā. Ja Eiropas rūpniecība līdzšinējā kodolsintēzes programmā galvenokārt ir darbojusies augstam specializācijas un prasību līmenim atbilstošu atsevišķu komponentu izstrādātāja un piegādātāja lomā, kaut arī ir nepieciešams šos pieredzes krājumus uzturēt un bagātināt, tomēr, pietuvojoties kodolsintēzes reaktoru pielietojumam, pakāpeniski vajadzētu iejusties lomā, kas paredz lielāku atbildību un līdzdalību noteikšanas procesā. |
| --- | --- |

6.8.4

Un, visbeidzot, tas kā īpaši svarīgu uzdevumu ietver savlaicīgu visdažādāko augsta līmeņa zinātniski tehnisko atklājumu piesaistīšanu un nodrošināšanu atbilstoši pieaugošajām Eiropas rūpniecības prasībām šajā jomā. Ja Eiropas rūpniecība līdzšinējā kodolsintēzes programmā galvenokārt ir darbojusies augstam specializācijas un prasību līmenim atbilstošu atsevišķu komponentu izstrādātāja un piegādātāja lomā, kaut arī ir nepieciešams šos pieredzes krājumus uzturēt un bagātināt, tomēr, pietuvojoties kodolsintēzes reaktoru pielietojumam, pakāpeniski vajadzētu iejusties lomā, kas paredz lielāku atbildību un līdzdalību noteikšanas procesā.

| 6.8.5 | ITER būvēšanai un DEMO izstrādāšanai paredzētie, industrijā iepludināmie, ievērojamie investīciju līdzekļi vecinās gan ekonomikas stiprināšanu, gan – kas ir vēl svarīgāk – izaugsmi un kompetenci šajā prasīgajā, jaunajā tehnikas jomā. To skaidri parāda arī daudzveidīgie iepriekšējās kodolsintēzes programmas “blakusprodukti”. |
| --- | --- |

6.8.5

ITER būvēšanai un DEMO izstrādāšanai paredzētie, industrijā iepludināmie, ievērojamie investīciju līdzekļi vecinās gan ekonomikas stiprināšanu, gan – kas ir vēl svarīgāk – izaugsmi un kompetenci šajā prasīgajā, jaunajā tehnikas jomā. To skaidri parāda arī daudzveidīgie iepriekšējās kodolsintēzes programmas “blakusprodukti”.

| 6.9 | Starptautiskā mērogā Eiropa atrodas daudzkārša izaicinājuma priekšā: no vienas puses, ir jāapliecina tās vadošā loma kodolu saplūšanas izpētē ne tikai uz spēcīgās ASV zinātnes fona, bet arī attiecībā pret pieaugošo trīs ITER Āzijas partneru spēku. No otras puses, ir pēc iespējas labi jākopj un jāattīsta līdzšinējā, vēl nekad nepieredzētā starptautiskā kooperācija. |
| --- | --- |

6.9

Starptautiskā mērogā Eiropa atrodas daudzkārša izaicinājuma priekšā: no vienas puses, ir jāapliecina tās vadošā loma kodolu saplūšanas izpētē ne tikai uz spēcīgās ASV zinātnes fona, bet arī attiecībā pret pieaugošo trīs ITER Āzijas partneru spēku. No otras puses, ir pēc iespējas labi jākopj un jāattīsta līdzšinējā, vēl nekad nepieredzētā starptautiskā kooperācija.

| 6.10 | Saskaņā ar to Komiteja atbalsta Komisijas nodomu, kas saistīts ar šī izaicinājuma pieņemšanu. Tā apelē pie Padomes, Parlamenta un dalībvalstīm, lai tās pievienojas un neizlaiž no rokām Eiropas prioritārās pozīcijas šajā tik svarīgajā nākotnes jomā. Taču šai ziņā eksistē problēmas. |
| --- | --- |

6.10

Saskaņā ar to Komiteja atbalsta Komisijas nodomu, kas saistīts ar šī izaicinājuma pieņemšanu. Tā apelē pie Padomes, Parlamenta un dalībvalstīm, lai tās pievienojas un neizlaiž no rokām Eiropas prioritārās pozīcijas šajā tik svarīgajā nākotnes jomā. Taču šai ziņā eksistē problēmas.

| 6.11 | Pirms ASV atgriešanās un Ķīnas un Korejas pievienošanās pie ITER partneriem, raugoties reālistiski, nepastāvēja nekādas šaubas par to, ka ITER atrašanās vieta tiks noteikta Eiropā – arī tādēļ, ka tādējādi vislabāk tiktu nodrošināts, ka ITER – tāpat kā JET – sagaida veiksme. |
| --- | --- |

6.11

Pirms ASV atgriešanās un Ķīnas un Korejas pievienošanās pie ITER partneriem, raugoties reālistiski, nepastāvēja nekādas šaubas par to, ka ITER atrašanās vieta tiks noteikta Eiropā – arī tādēļ, ka tādējādi vislabāk tiktu nodrošināts, ka ITER – tāpat kā JET – sagaida veiksme.

| 6.12 | Taču tagad ir izveidojusies jauna situācija sakarā ar to, ka patlaban ASV un Koreja iestājas par ITER atrašanos Rokašo-Murā, Japānā neskatoties uz skaidrām un lielā mērā akceptētām tehniskajām priekšrocībām, kādas ir atrašanās vietai Cadarache. Ja lēmums par atrašanās vietu būtu šāds, Eiropa zaudētu savas vadošās pozīcijas un atteiktos no līdzšinējo investīciju un darba augļiem, ar visām no tā izrietošajām sekām zinātnes un rūpniecības jomā. |
| --- | --- |

6.12

Taču tagad ir izveidojusies jauna situācija sakarā ar to, ka patlaban ASV un Koreja iestājas par ITER atrašanos Rokašo-Murā, Japānā neskatoties uz skaidrām un lielā mērā akceptētām tehniskajām priekšrocībām, kādas ir atrašanās vietai Cadarache. Ja lēmums par atrašanās vietu būtu šāds, Eiropa zaudētu savas vadošās pozīcijas un atteiktos no līdzšinējo investīciju un darba augļiem, ar visām no tā izrietošajām sekām zinātnes un rūpniecības jomā.

| 6.13 | Saskaņā ar to Komiteja atzīst, apsveic un atbalsta Eiropas Padomes 2004. gada 25./26. marta lēmumu, kurā tā apstiprina, ka vienprātīgi atbalsta Eiropas piedāvājumus ITER projektam, un kurā tā uzaicina Komisiju virzīt ar to saistītās sarunas ar mērķi, lai šī projekta realizācija pēc iespējas drīz varētu sākties Eiropas piedāvātajā vietā. |
| --- | --- |

6.13

Saskaņā ar to Komiteja atzīst, apsveic un atbalsta Eiropas Padomes 2004. gada 25./26. marta lēmumu, kurā tā apstiprina, ka vienprātīgi atbalsta Eiropas piedāvājumus ITER projektam, un kurā tā uzaicina Komisiju virzīt ar to saistītās sarunas ar mērķi, lai šī projekta realizācija pēc iespējas drīz varētu sākties Eiropas piedāvātajā vietā.

| 6.14 | Apkopojot un pastiprinot to, Komiteja apelē pie Padomes, Parlamenta un Komisijas, lai tiktu pārņemta iniciatīva izmantot patiešām visas iespējas un nepieciešamības gadījumā arī izstrādāt jaunas strukturālās koncepcijas starptautiskai darba dalīšanai, lai ITER atbilstoši tā izšķirošajai stratēģiskajai lomai svarīga un noturīga enerģijas avota attīstībā katrā gadījumā tiktu ierīkots Eiropā. |
| --- | --- |

6.14

Apkopojot un pastiprinot to, Komiteja apelē pie Padomes, Parlamenta un Komisijas, lai tiktu pārņemta iniciatīva izmantot patiešām visas iespējas un nepieciešamības gadījumā arī izstrādāt jaunas strukturālās koncepcijas starptautiskai darba dalīšanai, lai ITER atbilstoši tā izšķirošajai stratēģiskajai lomai svarīga un noturīga enerģijas avota attīstībā katrā gadījumā tiktu ierīkots Eiropā.

Briselē, 2004. gada 30. jūnijā

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Enerģija netiek patērēta, bet gan tikai pārvērsta un izmantota. Tas notiek ar atbilstošu transformācijas procesu starpniecību, piemēram, sadedzinot ogles, pārvēršot vēja enerģiju elektrībā un šķeļot atoma kodolus (enerģijas nezūdamība; E = mc2). Šai sakarā tiek runāts arī par“energoapgādi”, “enerģijas ieguvi” vai “enerģijas patēriņu”.

1

2

(2)  Reģenerējamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšana: darbības iespējas un finansēšanas instrumenti (CESE 94/2004), Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu projekts par elektroenerģijas – siltumenerģijas sasaisti, pamatojoties uz lietderīgās siltumenerģijas pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū (CESE 279/2003), ieteikumu projekts Padomes direktīvai (Euratom) par galveno saistību un vispārējo pamatprincipu noteikšanu kodoltehnisko iekārtu drošības jomā un ieteikumu projekts Padomes direktīvai (Euratom) par apdegušo termoelementu un radioaktīvo atkritumu utilizāciju (CESE 411/2003), Kodolenerģijas nozīme elektroenerģijas ražošanā (CESE 317/2004).

2

(3)  Zaļā grāmata “Eiropas stratēģija ceļā uz drošu energoapgādi”, CESE 705/2001.

3

(4)  Nepieciešamo izpēti sakarā ar drošu un ilgstošu energoapgādi, CESE 838/2002.

4

(5)  Nepieciešamo izpēti sakarā ar drošu un ilgstošu energoapgādi, CESE 838/2002; Punkts 2.1.3 un tam sekojošie punkti.

5

(6)  Kopējās problemātikas priekšvēstneši bija līdzšinējās naftas krīzes (piemēram, 1973. un 1979. gadā), kā arī patlaban aktuālais, starp ekonomiku un ekoloģiju valdošo spriedzi raksturojošais strīdus jautājums par emisijas kvotu piešķiršanu.

6

(7)  Citāts no CESE 838/2002, 7.4. punkts: “Tādēļ Komiteja ierosina, lai Komisija izstrādā stratēģiju integrētai Eiropas enerģētikas pētniecībai, no kuras ir atvasināma visaptveroša Eiropas nākotnes enerģijas izpētes programma.”

7

(8)  Tādējādi ir sagaidāms, ka draudošais degvielas deficīts iestāsies ātrāk.

8

(9)  Kodolenerģijas nozīme elektroenerģijas ražošanā, CESE 317/2004

9

(10)  Tā paša elementa atomi, bet ar citādu masu (ar atšķirīgu neitronu skaitu atoma kodolā).

10

(11)  Kodolenerģijas nozīme elektroenerģijas ražošanā, CESE 317/2004

11

(12)  kur nepieciešamības gadījumā kodolu saplūšanas process jāpārtrauc apmēram ar stundas intervāliem.

12

(13)  Hēlijam ir ārkārtīgi stabils kodols, un tas ir ķīmiski inerts (no tā cēlis vārds “cēlgāze”).

13

(14)  Raksturīgais ātrums 1000 km/s.

14

(15)  Radiotoksiskums ir cilvēka organismā nokļuvuša radionuklīda starojuma ietekmes kaitīguma mērs.

15

(16)  Pie šādām temperatūrām gāze ir pilnībā jonizēta (respektīvi, elektroni ar negatīvu elektrisko lādiņu vairs nav ieslodzīti atoma apvalkā, bet kustas brīvi tāpat kā kodoli ar pozitīvo elektrisko lādiņu) un līdz ar to veido mediju ar elektrisko vadītspēju, ko cita starpā iespējams izolēt arī ar magnētiskajiem laukiem. Šo gāzes stāvokli sauc par “plazmu”.

16

(17)  “Kodoltermiskā” sadegšanas process: skat. 3.9 punktu.

17

(18)  “Es riskēju pareģot, ka tiks atrasta metode, ka atbrīvos kausēšanas enerģiju, kontrolētā veidā nākošajās divās dekādēs.”

18

(19)  Rev. Mod. Phys. 28, 338 (1956).

19

(20)  “Neskatoties uz to, tehniskās problēmas, kuras ir jāatrisina, izskatās ārkārtīgi lielas. Kad tiktu nostādīti šīs problēmas priekšā,daži fiziķi nekavējoties paziņotu, ka tai nav atrisinājums.”

20

(21)  Toroidāls: gredzenveida.

21

(22)  Koncepcija atbilst vienam no TOKAMAK variantiem.

22

(23)  Ar JET, tātad, varēja īstenot Bhabhas prognozēto metodi un apstiprināt viņa prognozes.

23

(24)  Sākotnēji: International Thermonuclear Experimental Reactor, šodien tiek lietots kā vārds.

24

(25)  “Plazmas-sienas interakcija”

25

(26)  Respektīvi, plazma ražo desmit reizes lielāku (saplūšanas) jaudu, nekā tai no ārpuses tiek pievadīts ar īpašu agregātu, piemēram, jaudīgu neitrālā starojuma inžektoru un augstfrekvences raidītāju palīdzību.

26

(27)  Pēc COM(2003) 215 galīgā red.: ITER izmaksas tā konstrukcijas fāzē ir aprēķinātas 4 570 eiro (€) apmērā (naudas vērtība uz 2000. gadu).

27

(28)  Skat., piemēram, “Spin-off benefits from Fusion R&D” EUR 20229-Fusion energy-Moving forward ISBN 92-894-4721-4, kā arī brošūru “Making a Difference”, Culham Science Centre, Abingdon, Oxfordshire OX14 3DB, U.K.

28

(29)  Detalizēts īstenotās un mainīgās projekta politiskās vēstures izklāsts vietas taupīšanas nolūkos šeit netiks sniegts.

29

(30)  Šeit īpaši jāmin stellarators.

30

(31)  Salīdzinājumam: spēkstacijai, kurā tiek sadedzinātas brūnogles, šādā gadījumā ir nepieciešamas veselas 1000 t ogļu.

31

(32)  1 GW (gigavats) ir vienāds ar 1000 MW (megavatiem)

32

(33)  Litiju var iegūt no noteiktiem iežiem, no sālsezeru ūdens, no ģeotermiskiem un minerāliem avotiem, no ūdens, kas atsūknēts no naftas atradnēm, un no jūras ūdens. Ar uz šodienu apzinātajām rezervēm varētu nosegt desmitkārtīgu patreizējā pasaules patēriņa apjomu vairākus tūkstošus gadu.

33

(34)  Salīdzinājumam: spēkstacija, kurā tiek sadedzinātas brūnogles, šādā gadījumā emitē veselas 1000 t CO2.

34

(35)  Izņemot sākotnējo variantu, ko ir iespējams iegūt, piemēram, no šķelšanās reaktoriem ar smagā ūdens aizturi (Kanāda).

35

(36)  Pie Aix-en-Provence, uz ziemeļaustrumiem no Marseļas, Francija.

36

(37)  Japānas ziemeļos.

37

(38)  piem. enerģijas izplūšana/laiks

38

(39)  Piemēram, CES 921/2001, 1.1. punkts “pastiprināta kodolu saplūšanas opcijas veicināšana”.

39

(40)  Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam – Zinātnieks Eiropas pētniecības telpā: profesija, daudzveidīgas karjeras iespējas, INT/216.

40

(41)  Ķīna, Japāna un (Dienvid)Koreja.

41

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/35 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/35

---

Atzinums par Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei – pētījumu programmas GALILEO virzība uz priekšu 2004. gada sākumā

COM(2004) 112 galīgā red.

(2004/C 302/08)

2004. gada 5. maijā Eiropas Komisija, saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu, nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par: Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei – pētījumu programmas GALILEO virzība uz priekšu 2004. gada sākumā

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības darba grupa, kas bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu attiecībā uz šo jautājumā, pieņēma tās atzinumu 2004. gada 10. jūnijā. Ziņojumu sniedza Buffetaut kungs

Savā 410. plenārajā sesijā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 30. jūnija sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 161 balsīm “par” un 3 “atturoties” pieņēma sekojošu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Programma GALILEO ir liels izaicinājums Eiropas Savienībai, tās ir neatkarībai, tehnoloģiskām un zinātniskām iespējām, tās ekonomikai, un, galvenokārt, tās kosmiskajam un telekomunikāciju sektoram. Kosmiskā sektora attīstība pēdējos gados galvenokārt balstījās uz ar satelītu telekomunikācijām saistītām komerciālām darbībām. Grūtības, ar kurām ilgu laiku nācās cīnīties telekomunikāciju industrijai, nopietni skāra kosmisko sektoru, jo tas netika pietiekami atbalstīts institūciju un politiskajā līmenī, īpaši, salīdzinājumā ar mūsu galvenajiem konkurentiem. |
| --- | --- |

1.1

Programma GALILEO ir liels izaicinājums Eiropas Savienībai, tās ir neatkarībai, tehnoloģiskām un zinātniskām iespējām, tās ekonomikai, un, galvenokārt, tās kosmiskajam un telekomunikāciju sektoram. Kosmiskā sektora attīstība pēdējos gados galvenokārt balstījās uz ar satelītu telekomunikācijām saistītām komerciālām darbībām. Grūtības, ar kurām ilgu laiku nācās cīnīties telekomunikāciju industrijai, nopietni skāra kosmisko sektoru, jo tas netika pietiekami atbalstīts institūciju un politiskajā līmenī, īpaši, salīdzinājumā ar mūsu galvenajiem konkurentiem.

| 1.2 | Programma GALILEO, kuras izstrādāšana tika aizkavēta sakarā ar diskusijām par programmas “tiešo atgriešanos” Eiropas kosmosa aģentūras (EKA) dalībvalstīs, kā arī Eiropas iekšējā spiediena dēļ, beidzot ir iegājusi efektīvas darbības fāzē, vienošanās rezultātā, kas tika noslēgta 2003. gada 23. maijā EKA padomē par tās dalībvalstu finansiālo ieguldījumu. |
| --- | --- |

1.2

Programma GALILEO, kuras izstrādāšana tika aizkavēta sakarā ar diskusijām par programmas “tiešo atgriešanos” Eiropas kosmosa aģentūras (EKA) dalībvalstīs, kā arī Eiropas iekšējā spiediena dēļ, beidzot ir iegājusi efektīvas darbības fāzē, vienošanās rezultātā, kas tika noslēgta 2003. gada 23. maijā EKA padomē par tās dalībvalstu finansiālo ieguldījumu.

| 1.3 | Salīdzinājumā ar GPS, programmai GALILEO piemīt tāda svarīga īpašība, ka tā ir civila programma. Šim nozīmīgajam infrastruktūras projektam ir stratēģiska nozīme, kas ir izšķiroša Eiropai un tās neatkarībai, kā to uzsvērušas Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Eiropas Parlaments un Padome. Šī programma lieliski iekļaujas Lisabonas stratēģijas ietvaros. Šāda apjoma programmas nozīmīgums Eiropas veidošanā ir pelnījis, lai tiktu īpaši izcelts. |
| --- | --- |

1.3

Salīdzinājumā ar GPS, programmai GALILEO piemīt tāda svarīga īpašība, ka tā ir civila programma. Šim nozīmīgajam infrastruktūras projektam ir stratēģiska nozīme, kas ir izšķiroša Eiropai un tās neatkarībai, kā to uzsvērušas Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Eiropas Parlaments un Padome. Šī programma lieliski iekļaujas Lisabonas stratēģijas ietvaros. Šāda apjoma programmas nozīmīgums Eiropas veidošanā ir pelnījis, lai tiktu īpaši izcelts.

| 1.4 | GALILEO sistēma sniegs piecus pakalpojumus:






  — | atklāto pakalpojumu (salīdzināms ar GPS pamatpakalpojumu); |
| --- | --- | --- |

1.4

GALILEO sistēma sniegs piecus pakalpojumus:

—

atklāto pakalpojumu (salīdzināms ar GPS pamatpakalpojumu);

| — | dzīvības drošības pakalpojumu, kas galvenokārt domāti gaisa, dzelzceļa un jūras transportam; |
| --- | --- |

—

dzīvības drošības pakalpojumu, kas galvenokārt domāti gaisa, dzelzceļa un jūras transportam;

| — | komercpakalpojumu, kas ir daudz specifiskāks par atklāto pakalpojumu un domāts komerciālai lietošanai; |
| --- | --- |

—

komercpakalpojumu, kas ir daudz specifiskāks par atklāto pakalpojumu un domāts komerciālai lietošanai;

| — | pētījumu un glābšanas pakalpojumu; |
| --- | --- |

—

pētījumu un glābšanas pakalpojumu;

| — | valdības pakalpojumu, kas domāts sabiedriskajām varas institūcijām – policijai, muitai un civilajai aizsardzībai. Šifrēti augstsprieguma signāli tiks izmantoti šo institūciju darbībā un tie varēs kalpot arī militāriem mērķiem, un tiks veikti visi nepieciešamie pasākumi, lai izvairītos no jebkādas nelabvēlīgas ietekmes. |
| --- | --- |

—

valdības pakalpojumu, kas domāts sabiedriskajām varas institūcijām – policijai, muitai un civilajai aizsardzībai. Šifrēti augstsprieguma signāli tiks izmantoti šo institūciju darbībā un tie varēs kalpot arī militāriem mērķiem, un tiks veikti visi nepieciešamie pasākumi, lai izvairītos no jebkādas nelabvēlīgas ietekmes.

| 1.5 | Savā būtībā GALILEO ir civila sistēma, un tās galvenais pielietojums būs ikdienas dzīvē, īpaši transporta jomā. Tāpēc vajadzēs nodrošināt šī pakalpojuma kontinuitāti un drošību, un sistēmas traucējumu gadījumā uzņemties visu civilo atbildību, atšķirībā no GPS. |
| --- | --- |

1.5

Savā būtībā GALILEO ir civila sistēma, un tās galvenais pielietojums būs ikdienas dzīvē, īpaši transporta jomā. Tāpēc vajadzēs nodrošināt šī pakalpojuma kontinuitāti un drošību, un sistēmas traucējumu gadījumā uzņemties visu civilo atbildību, atšķirībā no GPS.

| 1.6 | Visbeidzot, GALILEO būs lielāka precizitāte, nekā GPS, un tas pārklās visu planētu kopumā. Turklāt, tai piemīt spēja pārbaudīt signāla integritāti reālā laikā, kas ir būtiski dažos sistēmas pielietojumos un sevišķi civilajā aviācijā. |
| --- | --- |

1.6

Visbeidzot, GALILEO būs lielāka precizitāte, nekā GPS, un tas pārklās visu planētu kopumā. Turklāt, tai piemīt spēja pārbaudīt signāla integritāti reālā laikā, kas ir būtiski dažos sistēmas pielietojumos un sevišķi civilajā aviācijā.

| 1.7 | Šī ziņojuma galvenais mērķis ir rezumēt GALILEO programmas virzību uz priekšu, ieplānot nākotnes perspektīvas un norādīt uz dažiem neskaidriem jautājumiem, kas pastāv šajā projektā, kura trim fāzēm ir koncentrēti 3,2 miljardi eiro:






  — | attīstības un novērtējuma fāze no 2002. līdz 2005. gadam; |
| --- | --- | --- |

1.7

Šī ziņojuma galvenais mērķis ir rezumēt GALILEO programmas virzību uz priekšu, ieplānot nākotnes perspektīvas un norādīt uz dažiem neskaidriem jautājumiem, kas pastāv šajā projektā, kura trim fāzēm ir koncentrēti 3,2 miljardi eiro:

—

attīstības un novērtējuma fāze no 2002. līdz 2005. gadam;

| — | izvēršanas fāze no 2006. līdz 2007. gadam; |
| --- | --- |

—

izvēršanas fāze no 2006. līdz 2007. gadam;

| — | komerciālas ekspluatācijas fāze, kas sāksies 2008. gadā. |
| --- | --- |

—

komerciālas ekspluatācijas fāze, kas sāksies 2008. gadā.

2.   Ziņojuma struktūra un dokumenta saturs

Tas veidots, balstoties uz trim tēmām:

| — | attīstības fāzes virzība uz priekšu; |
| --- | --- |

—

attīstības fāzes virzība uz priekšu;

| — | starptautiskās sadarbības uzplaukums; |
| --- | --- |

—

starptautiskās sadarbības uzplaukums;

| — | pāreja pie izvēršanas un ekspluatācijas fāzēm. |
| --- | --- |

—

pāreja pie izvēršanas un ekspluatācijas fāzēm.

2.1   Attīstības fāze.

2.1.1   Kopīgs uzņēmums.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2003. gada maija vienošanās ir ļāvusi attīstīt situāciju, un GALILEO kopīgais uzņēmums kopš pagājušās vasaras ir absolūti operatīvs. Tika iecelts direktors, izstrādāta organizācijas shēma, pieņemts budžets 2003. – 2004. gadam. Tā pārvaldībā tika nodots EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay Service). Pārējais radīja problēmu par uzņēmuma fiskālo un sociālo statusu, kas izvirzīts apspriešanai ar Beļģijas valdību, jo tā likme ir ievērojama (5 M €/gadā). Runa ir par to, lai kopīgā uzņēmuma 32 darbiniekiem izveidotu tādu pašu sistēmu, kāda ir Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai vai Komisijai. Beļģijas varas iestādes neiebilda, bet tās vēlas nodrošināt šī kopīgā uzņēmuma darbiniekiem sociālo apdrošināšanu. Tātad šī ir drīzāk administratīva problēma.

2.1.2   Tehniskā izpēte un pētniecības darbi.

Tie attiecas uz:

| — | pēdējiem definitīvās fāzes darbiem; |
| --- | --- |

—

pēdējiem definitīvās fāzes darbiem;

| — | pamatinfrastruktūru; |
| --- | --- |

—

pamatinfrastruktūru;

| — | uz EGNOS, kas drīz kļūs operatīvs; |
| --- | --- |

—

uz EGNOS, kas drīz kļūs operatīvs;

| — | uz radionavigācijas Eiropas līmeni. |
| --- | --- |

—

uz radionavigācijas Eiropas līmeni.

2.1.3   Pasaules radiosakaru konference 2003. gada jūnijā.

| 2.1.3.1 | Šajā konferencē izvirzītās problēmas Eiropas Kopienai bija ārkārtīgi svarīgas, un tām bija divi mērķi:






  — | iegūt apstiprinājumu 2000. gadā piešķirtajam frekvenču spektram; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.1

Šajā konferencē izvirzītās problēmas Eiropas Kopienai bija ārkārtīgi svarīgas, un tām bija divi mērķi:

—

iegūt apstiprinājumu 2000. gadā piešķirtajam frekvenču spektram;

| — | sekot, lai sadalījums šī frekvenču spektra robežās nebūtu nelabvēlīgs Eiropas sistēmai un, lai pieeja šim spektram būtu taisnīga un balstītos uz savstarpējas operativitātes principiem. |
| --- | --- |

—

sekot, lai sadalījums šī frekvenču spektra robežās nebūtu nelabvēlīgs Eiropas sistēmai un, lai pieeja šim spektram būtu taisnīga un balstītos uz savstarpējas operativitātes principiem.

| 2.1.3.2 | Diskusijas noritēja situācijā, ko iezīmēja vēsturiski izveidojies amerikāņu GPS sistēmas monopols, bet galu galā Eiropas Kopiena panāca gaidītos rezultātus gan frekvenču spektra lietošanas noteikumos, gan attiecībā uz prasību par objektīvu daudzpusēju koordināciju. |
| --- | --- |

2.1.3.2

Diskusijas noritēja situācijā, ko iezīmēja vēsturiski izveidojies amerikāņu GPS sistēmas monopols, bet galu galā Eiropas Kopiena panāca gaidītos rezultātus gan frekvenču spektra lietošanas noteikumos, gan attiecībā uz prasību par objektīvu daudzpusēju koordināciju.

2.1.4   Jauno dalībvalstu un kandidātvalstu iesaistīšana.

Iniciatīvas tika izstrādātas industriālajāi jomai, lai šīs valstis pilnībā piedalītos GALILEO programmā, saskaņā ar Komisijas izteikto vēlēšanos.

2.2   Starptautiskās sadarbības uzplaukums.

| 2.2.1 | Starptautiskā sadarbība ir būtiskākais faktors, lai iegūtu maksimālu labumu no programmas GALILEO, kā to Padome ir vairākkārt atzīmējusi. Starp citu, arvien biežāk trešās valstis izsaka lūgumu piedalīties. Šajā ziņā Komisija vienlaikus ievēro gan divpusējo, gan reģionālo pieeju. |
| --- | --- |

2.2.1

Starptautiskā sadarbība ir būtiskākais faktors, lai iegūtu maksimālu labumu no programmas GALILEO, kā to Padome ir vairākkārt atzīmējusi. Starp citu, arvien biežāk trešās valstis izsaka lūgumu piedalīties. Šajā ziņā Komisija vienlaikus ievēro gan divpusējo, gan reģionālo pieeju.

| 2.2.2 | Pirmais līgums tika parakstīts ar Ķīnu 2003. gada 30. oktobrī, ir uzsāktas sarunas ar Indiju un Izraēlu. Līdzīgas sarunas ir paredzētas ar Dienvidkoreju, Brazīliju, Japānu, Kanādu, Austrāliju, Meksiku un Čīli. |
| --- | --- |

2.2.2

Pirmais līgums tika parakstīts ar Ķīnu 2003. gada 30. oktobrī, ir uzsāktas sarunas ar Indiju un Izraēlu. Līdzīgas sarunas ir paredzētas ar Dienvidkoreju, Brazīliju, Japānu, Kanādu, Austrāliju, Meksiku un Čīli.

| 2.2.3 | Kas attiecas uz reģionālo sadarbību, tad ir uzsākts dialogs ar Vidusjūras reģionu, Latīņameriku un Āfriku. |
| --- | --- |

2.2.3

Kas attiecas uz reģionālo sadarbību, tad ir uzsākts dialogs ar Vidusjūras reģionu, Latīņameriku un Āfriku.

| 2.2.4 | Visbeidzot ir uzsāktas sarunas ar tām valstīm, kurām jau ir satelītnavigācijas sistēma, proti, Krieviju un Amerikas Savienotajām Valstīm. Tas ir īpaši svarīgi, jo šīs valstis vēlas nodrošināt savas sistēmas tehnisko un operatīvo saderību ar GALILEO sistēmu. Atcerēsimies, ka pašā sākumā Amerikas Savienotās Valstis apstrīdēja pašas GALILEO programmas pamatotību. Jebkurā gadījumā apspriešanās mehānismam sarunu laikā jābalstās uz katra partnera tiesību un uzdevumu simetriju attiecībā pret otru partneri, īpaši, attiecībā uz iespējamu veto tiesību izmantošanu. |
| --- | --- |

2.2.4

Visbeidzot ir uzsāktas sarunas ar tām valstīm, kurām jau ir satelītnavigācijas sistēma, proti, Krieviju un Amerikas Savienotajām Valstīm. Tas ir īpaši svarīgi, jo šīs valstis vēlas nodrošināt savas sistēmas tehnisko un operatīvo saderību ar GALILEO sistēmu. Atcerēsimies, ka pašā sākumā Amerikas Savienotās Valstis apstrīdēja pašas GALILEO programmas pamatotību. Jebkurā gadījumā apspriešanās mehānismam sarunu laikā jābalstās uz katra partnera tiesību un uzdevumu simetriju attiecībā pret otru partneri, īpaši, attiecībā uz iespējamu veto tiesību izmantošanu.

2.3   Pāreja uz attīstības un ekspluatācijas fāzēm.

Tas ir izšķirošais punkts. Sistēmas attīstības un ekspluatācijas fāzes sāks darboties attiecīgi 2006. un 2008. gadā.

2.3.1   Sistēmas nodošana koncesijā.

| 2.3.1.1 | Nodošanu koncesijā nosaka kopīgais uzņēmums. Procedūra tikai aizsākta 2003. gada oktobrī. Tika reģistrētas četras kandidatūras un tās tika pieņemtas. Tās tika sadalītas konsorcijos, kas sastāv no galvenajiem partneriem, kuriem pievienojas asociēto sabiedrību grupējums. Visi kandidāti uzskata, ka Eiropas nākotnes sistēma varētu dot ievērojamu komerciālu peļņu un tizgāja no tā, ka lielu daļu investīciju varētu finansēt no pašu līdzekļiem. |
| --- | --- |

2.3.1.1

Nodošanu koncesijā nosaka kopīgais uzņēmums. Procedūra tikai aizsākta 2003. gada oktobrī. Tika reģistrētas četras kandidatūras un tās tika pieņemtas. Tās tika sadalītas konsorcijos, kas sastāv no galvenajiem partneriem, kuriem pievienojas asociēto sabiedrību grupējums. Visi kandidāti uzskata, ka Eiropas nākotnes sistēma varētu dot ievērojamu komerciālu peļņu un tizgāja no tā, ka lielu daļu investīciju varētu finansēt no pašu līdzekļiem.

| 2.3.1.2 | Šis faktors ir jo svarīgāks tāpēc, ka Padome vēlas, lai ieguldījumi no kopienas fondiem nepārsniegtu vienu trešdaļu no attīstības fāzes finansējuma. Visbeidzot, otrajā kompetitīvajā sarunu fāzē tika izveidoti trīs konsorciji (Alcatel/Alenia/Vinci, EADS/Thales/Inmarsat, Eutelsat). |
| --- | --- |

2.3.1.2

Šis faktors ir jo svarīgāks tāpēc, ka Padome vēlas, lai ieguldījumi no kopienas fondiem nepārsniegtu vienu trešdaļu no attīstības fāzes finansējuma. Visbeidzot, otrajā kompetitīvajā sarunu fāzē tika izveidoti trīs konsorciji (Alcatel/Alenia/Vinci, EADS/Thales/Inmarsat, Eutelsat).

| 2.3.1.3 | Tika noteikti seši finansēšanas avotu veidi:






  — | GALILEO radīto pakalpojumu pārdošana; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.3

Tika noteikti seši finansēšanas avotu veidi:

—

GALILEO radīto pakalpojumu pārdošana;

| — | intelektuālā īpašuma licences un tiesības: |
| --- | --- |

—

intelektuālā īpašuma licences un tiesības:

| — | kopienas finansējums; |
| --- | --- |

—

kopienas finansējums;

| — | Eiropas investīciju bankas aizdevumi; |
| --- | --- |

—

Eiropas investīciju bankas aizdevumi;

| — | dažu trešo valstu piedalīšanās; |
| --- | --- |

—

dažu trešo valstu piedalīšanās;

| — | iespējamā abonentmaksa par radionavigācijas signālu uztvērējiem caur satelītu. |
| --- | --- |

—

iespējamā abonentmaksa par radionavigācijas signālu uztvērējiem caur satelītu.

2.3.2   Sistēmas pārraudzīšana.

| 2.3.2.1 | Komisija iesniedza Padomei un Parlamentam priekšlikumu par Eiropas satelītu radionavigācijas programmas vadības struktūru reglamentu. Tika piedāvāts radīt uzraudzības pārvaldi no vienas puses, un drošības centru no otras puses, kas tieši būtu pakļauti attiecīgi Padomes ģenerālsekretāram un Kopējās ārējās un drošības politikas augstajam pārstāvim. Noslēgumā tika nolemts, ka būtu jāizveido uzraudzības pārvalde, kuras kompetencē būtu visi drošības pasākumi. Drošības centrs tādējādi netiks izveidots, un pati Padome pieņems lēmumus krīzes gadījumā. |
| --- | --- |

2.3.2.1

Komisija iesniedza Padomei un Parlamentam priekšlikumu par Eiropas satelītu radionavigācijas programmas vadības struktūru reglamentu. Tika piedāvāts radīt uzraudzības pārvaldi no vienas puses, un drošības centru no otras puses, kas tieši būtu pakļauti attiecīgi Padomes ģenerālsekretāram un Kopējās ārējās un drošības politikas augstajam pārstāvim. Noslēgumā tika nolemts, ka būtu jāizveido uzraudzības pārvalde, kuras kompetencē būtu visi drošības pasākumi. Drošības centrs tādējādi netiks izveidots, un pati Padome pieņems lēmumus krīzes gadījumā.

| 2.3.2.2 | Otrs svarīgs jautājums sistēmas uzraudzībā ir iespējamais privātās dzīves apdraudējums. Te nāktos atgādināt, ka GALILEO sistēma kā tāda nerada nekādus draudus privātajai dzīvei, jo nesaņem nekādu informāciju par tās lietotājiem (nav augšupejošas saiknes). Turpretim informāciju, ko ieguvis lietotājs, var vēlreiz noraidīt pa kādu citu sistēmu – piemēram GSM mobilajiem telefoniem – un pieļaut to lokalizāciju. Atbildība par šādu informācijas izmantošanas regulēšanu, kādu piedāvā GALILEO, nekādā gadījumā negulstas uz programmas pārvaldes Eiropas struktūrām, bet uz nacionālajām valsts varas iestādēm. Šīm iestādēm jāpievērš uzmanība noteikumiem, kas tām uzliek par pienākumu uzraudzīt GALILEO un, kopš šī brīža, arī GPS lietošanu. |
| --- | --- |

2.3.2.2

Otrs svarīgs jautājums sistēmas uzraudzībā ir iespējamais privātās dzīves apdraudējums. Te nāktos atgādināt, ka GALILEO sistēma kā tāda nerada nekādus draudus privātajai dzīvei, jo nesaņem nekādu informāciju par tās lietotājiem (nav augšupejošas saiknes). Turpretim informāciju, ko ieguvis lietotājs, var vēlreiz noraidīt pa kādu citu sistēmu – piemēram GSM mobilajiem telefoniem – un pieļaut to lokalizāciju. Atbildība par šādu informācijas izmantošanas regulēšanu, kādu piedāvā GALILEO, nekādā gadījumā negulstas uz programmas pārvaldes Eiropas struktūrām, bet uz nacionālajām valsts varas iestādēm. Šīm iestādēm jāpievērš uzmanība noteikumiem, kas tām uzliek par pienākumu uzraudzīt GALILEO un, kopš šī brīža, arī GPS lietošanu.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | Komiteja novērtē voluntāro attieksmi, par ko liecina Komisijas dokuments, kurā ir runa par ārkārtīgi nozīmīgu un grūti realizējamu projektu. No šāda viedokļa dažiem jautājumiem nepieciešams pievērst pastiprinātu uzmanību:






  — | drošības ierobežojumu iekļaušana sistēmas un tās pārvaldes koncepcijā; |
| --- | --- | --- |

3.1

Komiteja novērtē voluntāro attieksmi, par ko liecina Komisijas dokuments, kurā ir runa par ārkārtīgi nozīmīgu un grūti realizējamu projektu. No šāda viedokļa dažiem jautājumiem nepieciešams pievērst pastiprinātu uzmanību:

—

drošības ierobežojumu iekļaušana sistēmas un tās pārvaldes koncepcijā;

| — | sarunu ar Amerikas Savienotajām Valstīm noslēgšana, lai galarezultātā tiktu noslēgts līgums, kas balstītos uz simetriskām saistībām ar mērķi panākt savstarpēju operativitāti; |
| --- | --- |

—

sarunu ar Amerikas Savienotajām Valstīm noslēgšana, lai galarezultātā tiktu noslēgts līgums, kas balstītos uz simetriskām saistībām ar mērķi panākt savstarpēju operativitāti;

| — | pietiekama privāta finansējuma meklēšana un Eiropas investīciju bankas ilgtermiņa aizdevuma garantijas; |
| --- | --- |

—

pietiekama privāta finansējuma meklēšana un Eiropas investīciju bankas ilgtermiņa aizdevuma garantijas;

| — | programmas realizācijas izmaksu saglabāšana paredzētajos budžeta ietvaros. |
| --- | --- |

—

programmas realizācijas izmaksu saglabāšana paredzētajos budžeta ietvaros.

| 3.2 | Šī lielā projekta izdošanās ir atkarīga no politiskās un finansiālās gribas, ko Padome ir skaidri apliecinājusi un stingri apsolījusi. Iesaistoties GALILEO programmā, tā ir izrādījusi savas ambīcijas gan saistībā ar Eiropas Savienību, gan tās kosmosa politiku. |
| --- | --- |

3.2

Šī lielā projekta izdošanās ir atkarīga no politiskās un finansiālās gribas, ko Padome ir skaidri apliecinājusi un stingri apsolījusi. Iesaistoties GALILEO programmā, tā ir izrādījusi savas ambīcijas gan saistībā ar Eiropas Savienību, gan tās kosmosa politiku.

4.   Slēdzieni

| 4.1 | Savā slēdzienā Komisija tomēr izrāda zināmu satraukumu vai šaubas par finansējuma jautājumu. Tas ir galvenais jautājums, jo, ja būs apdraudēts finansējums, tad apdraudēta būs arī pati programma. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja var tikai vēlreiz apstiprināt GALILEO projekta milzīgo stratēģisko nozīmību Eiropas Savienībai un tās kosmosa sektora, kā arī Eiropas vienotības attīstībai, kā tā jau ir uzsvērti un detalizēti norādījusi savā atzinumā par Komisijas Zaļo un Balto Grāmatu par Eiropas kosmosa politiku. (1) Tā pievienojas Komisijas gandarījumam par jau paveikto darbu un novēl, lai līdzšinējo optimismu nemazinātu pēdējā mirklī radušās grūtības. |
| --- | --- |

4.1

Savā slēdzienā Komisija tomēr izrāda zināmu satraukumu vai šaubas par finansējuma jautājumu. Tas ir galvenais jautājums, jo, ja būs apdraudēts finansējums, tad apdraudēta būs arī pati programma. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja var tikai vēlreiz apstiprināt GALILEO projekta milzīgo stratēģisko nozīmību Eiropas Savienībai un tās kosmosa sektora, kā arī Eiropas vienotības attīstībai, kā tā jau ir uzsvērti un detalizēti norādījusi savā atzinumā par Komisijas Zaļo un Balto Grāmatu par Eiropas kosmosa politiku. (1) Tā pievienojas Komisijas gandarījumam par jau paveikto darbu un novēl, lai līdzšinējo optimismu nemazinātu pēdējā mirklī radušās grūtības.

Briselē, 2004. gada 30. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Balto Grāmatu - Kosmoss: Eiropas horizonti paplašinātai Savienībai- Rīcības plāns Eiropas Kosmosa politikas īstenošanai, (COM(2003) 673 galīgā red. CESE 501/2004 31.3.2004.

1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Zaļo Grāmatu- Eiropas Kosmosa politika (COM(2003) 17 galīgā red. OV C 220 16.5.2003.

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/38

---

Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Eiropas Padomes direktīvai par dzelzceļa uzņēmumu licencēšanu (modificētā versija)

COM(2004) 232 galīgā red. - 2004/0074 (COD)

(2004/C 302/09)

2004. gada 27. aprīlī Padome nolēma konsultēt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju atbilstoši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 71. pantam par: Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Eiropas Padomes direktīvai par dzelzceļa uzņēmumu licencēšanu (modificētā versija)

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un Informācijas sabiedrības darba grupa, kas bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu attiecīgajā jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 10. jūnijā. Ziņojumu sniedza Čagasa (Chagas) kungs.

Savā 410. plenārajā sesijā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 30. jūnijā sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 160 balsīm “par” un 10 “atturoties” pieņēma sekojošu atzinumu

| 1. | Atzinuma nolūks ir modificēt Padomes 1995. gada 19. jūnija 95/18/EC direktīvu par dzelzceļu uzņēmumu licencēšanu (1). |
| --- | --- |

1.

Atzinuma nolūks ir modificēt Padomes 1995. gada 19. jūnija 95/18/EC direktīvu par dzelzceļu uzņēmumu licencēšanu (1).

| 2. | Eiropas Kopienas tiesību vienkāršošana un izskaidrošana ir ļoti nozīmīga Eiropas tautu kontekstā, padarot likumdošanas aktus vienkāršākus un skaidrākus formā. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija tādēļ ir izcēlusi nepieciešamību modificēt likumdošanas aktus, kas ir bieži grozīti un 1994. gada 20. decembrī noslēgušas starpinstitucionālo vienošanos, kas atļauj izmantot paātrināto procedūru. Modificēšana nevar skart attiecīgo direktīvu saturisko pusi. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Kopienas tiesību vienkāršošana un izskaidrošana ir ļoti nozīmīga Eiropas tautu kontekstā, padarot likumdošanas aktus vienkāršākus un skaidrākus formā. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija tādēļ ir izcēlusi nepieciešamību modificēt likumdošanas aktus, kas ir bieži grozīti un 1994. gada 20. decembrī noslēgušas starpinstitucionālo vienošanos, kas atļauj izmantot paātrināto procedūru. Modificēšana nevar skart attiecīgo direktīvu saturisko pusi.

| 3. | Komitejas atzinums pakļaujas šai prasībai un tāpēc EESK nav iebildumu. |
| --- | --- |

3.

Komitejas atzinums pakļaujas šai prasībai un tāpēc EESK nav iebildumu.

Briselē, 2004. gada 30. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  OV L 143, 27.6.1995., 70. lpp. – EESK atzinums: OV C 393, 31.12.1994., 56. lpp.

1

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/39 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/39

---

Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, kas groza Regulu (EC) Nr.1228/2003 par atsevišķu priekšrakstu pielietošanas termiņiem Slovēnijai

COM(2004) 309 galīgā red. – 2004/0109 (COD)

(2004/C 302/10)

2004. gada 11. maijā Eiropas Savienības Padome nolēma konsultēt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju saskaņā ar Eiropas Kopienas Dibināšanas līguma 95. pantu par: Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, kas groza Regulu (EC) Nr.1228/2003 par atsevišķu priekšrakstu pielietošanas termiņiem Slovēnijai

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības darba grupa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu attiecīgajā jautājumā, pieņēma tas atzinumu, 2004. gada 10. jūnijā. Ziņojumu sniedza Simons kungs

Savā 410. plenārajā sesijā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 30. jūnija sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 158 balsīm “par”, 2 “pret” un 7 “atturoties” pieņēma sekojošu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 1228/2003/EC par pieejas nosacījumiem pārrobežu elektroenerģijas apmaiņas tīklam (“Elektroenerģijas Regula”) mērķis ir izveidot patiesi vienotu elektroenerģijas tirgu, pastiprinot pārrobežu elektroenerģijas tirdzniecību. Jāievieš taisnīgi, uz pašizmaksu orientēti, pārredzami un tieši piemērojami likumi, lai varētu noteikt cenas pārrobežu pārnesumiem un brīvās savienojumu jaudas sadali. Šie likumi ņemtu vērā efektīvu tīkla operatoru līdzību strukturāli salīdzināmos apgabalos un papildinātu Direktīvas 96/92/EC nosacījumus, lai pārrobežu darījumiem garantētu efektīvu pieeju pārvaldes tīkliem. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 1228/2003/EC par pieejas nosacījumiem pārrobežu elektroenerģijas apmaiņas tīklam (“Elektroenerģijas Regula”) mērķis ir izveidot patiesi vienotu elektroenerģijas tirgu, pastiprinot pārrobežu elektroenerģijas tirdzniecību. Jāievieš taisnīgi, uz pašizmaksu orientēti, pārredzami un tieši piemērojami likumi, lai varētu noteikt cenas pārrobežu pārnesumiem un brīvās savienojumu jaudas sadali. Šie likumi ņemtu vērā efektīvu tīkla operatoru līdzību strukturāli salīdzināmos apgabalos un papildinātu Direktīvas 96/92/EC nosacījumus, lai pārrobežu darījumiem garantētu efektīvu pieeju pārvaldes tīkliem.

2.   Komisijas priekšlikuma saturs

| 2.1 | Slovēnijas Republika ir iesniegusi Komisijai lūgumu par grozījumiem Elektroenerģijas Regulā, kas ļautu Slovēnijai līdz 2007. gada 1. jūlijam turpināt darboties pašreizējā saslēgumu pārvaldīšanas sistēmā sadarbībā ar Austriju un Itāliju. Pašreiz, balstoties uz šo sistēmu, pusi no divu apspriežamo saslēgumu kopējās pieejamās jaudas piešķir Slovēnija. Faktiski, saskaņā ar vienošanos starp pārvades sistēmas operatoriem, pārējās kopējo jaudu puses piegādā Itālijas un Austrijas operatoru sistēmas. Pastāvot pašreizējai Slovēnijas sistēmai, gadījumā, ja kopējā prasība pēc jaudas pārsniedz pieejamo jaudu (pārslodze), tā tiek piešķirta pieprasītājiem uz proporcionālas bāzes (pro rata). Jauda tiek piešķirta bez maksas. Šādu sistēmu Elektroenerģijas Regulas izpratnē nevar uzskatīt par nediskriminējošu, uz tirgus ekonomikas pamatiem veidotu lēmumu. Slovēnija ir pamatojusi tās prasību par šo izņēmumu ar to, ka vēl nav pabeigta Slovēnijas rūpniecības pārveidošana un elektroenerģijas ražošana Slovēnijā vēl nav pielāgojusies jaunajiem tirgus apstākļiem (augstas kapitālieguldījumu izmaksas vides aizsardzībai). |
| --- | --- |

2.1

Slovēnijas Republika ir iesniegusi Komisijai lūgumu par grozījumiem Elektroenerģijas Regulā, kas ļautu Slovēnijai līdz 2007. gada 1. jūlijam turpināt darboties pašreizējā saslēgumu pārvaldīšanas sistēmā sadarbībā ar Austriju un Itāliju. Pašreiz, balstoties uz šo sistēmu, pusi no divu apspriežamo saslēgumu kopējās pieejamās jaudas piešķir Slovēnija. Faktiski, saskaņā ar vienošanos starp pārvades sistēmas operatoriem, pārējās kopējo jaudu puses piegādā Itālijas un Austrijas operatoru sistēmas. Pastāvot pašreizējai Slovēnijas sistēmai, gadījumā, ja kopējā prasība pēc jaudas pārsniedz pieejamo jaudu (pārslodze), tā tiek piešķirta pieprasītājiem uz proporcionālas bāzes (pro rata). Jauda tiek piešķirta bez maksas. Šādu sistēmu Elektroenerģijas Regulas izpratnē nevar uzskatīt par nediskriminējošu, uz tirgus ekonomikas pamatiem veidotu lēmumu. Slovēnija ir pamatojusi tās prasību par šo izņēmumu ar to, ka vēl nav pabeigta Slovēnijas rūpniecības pārveidošana un elektroenerģijas ražošana Slovēnijā vēl nav pielāgojusies jaunajiem tirgus apstākļiem (augstas kapitālieguldījumu izmaksas vides aizsardzībai).

3.   Vispārējie komentāri

| 3.1 | Eiropas Komisija balsta savu priekšlikumu uz Eiropas Kopienu Dibināšanas Līguma 95. pantu, kas ir ietverts nodaļā par tiesību normu vienādošanu. Fakts- Regula Nr. 1228/2003 tika pieņemta pēc pievienošanās sarunu nobeigšanas un pēc Līguma par Slovēnijas pievienošanos parakstīšanas, tādēļ tā nevarēja piedalīties šī teksta izstrādāšanā – pilnībā pamato Pievienošanās Līguma un Pievienošanās Akta ņemšanu par pamatu. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas Komisija balsta savu priekšlikumu uz Eiropas Kopienu Dibināšanas Līguma 95. pantu, kas ir ietverts nodaļā par tiesību normu vienādošanu. Fakts- Regula Nr. 1228/2003 tika pieņemta pēc pievienošanās sarunu nobeigšanas un pēc Līguma par Slovēnijas pievienošanos parakstīšanas, tādēļ tā nevarēja piedalīties šī teksta izstrādāšanā – pilnībā pamato Pievienošanās Līguma un Pievienošanās Akta ņemšanu par pamatu.

| 3.2 | Pievienošanās akti satur noteikumus par institūciju lēmumu piemērošanu, īpaši, ja kāda jaunā dalībvalsts nav varējusi piedalīties sarunās par kādu lēmumu, kas pieņemts starplaikā starp Līguma un Akta parakstīšanu un reālo stāšanos spēkā 2004. gada 1. maijā. Šis gadījums attiecas uz Slovēniju. |
| --- | --- |

3.2

Pievienošanās akti satur noteikumus par institūciju lēmumu piemērošanu, īpaši, ja kāda jaunā dalībvalsts nav varējusi piedalīties sarunās par kādu lēmumu, kas pieņemts starplaikā starp Līguma un Akta parakstīšanu un reālo stāšanos spēkā 2004. gada 1. maijā. Šis gadījums attiecas uz Slovēniju.

| 3.3 | Slovēnijas valdības prasību pēc izņēmuma noteikuma 6. panta 1. punkta un ar to saistīto Regulas pielikumā esošo noteikumu piemērošanai no 2007. gada 1. jūlija vajadzētu vērtēt šajā gaismā. |
| --- | --- |

3.3

Slovēnijas valdības prasību pēc izņēmuma noteikuma 6. panta 1. punkta un ar to saistīto Regulas pielikumā esošo noteikumu piemērošanai no 2007. gada 1. jūlija vajadzētu vērtēt šajā gaismā.

| 3.4 | Šī novērtēšana, ņemot par pamatu sentenci pacta sunt servanda (līgumi jāpilda) var tikt atraidīta tikai tādā gadījumā, ja piekrītot priekšlikumam, tiek radīts neatgriezenisks zaudējums Savienībai kopumā. |
| --- | --- |

3.4

Šī novērtēšana, ņemot par pamatu sentenci pacta sunt servanda (līgumi jāpilda) var tikt atraidīta tikai tādā gadījumā, ja piekrītot priekšlikumam, tiek radīts neatgriezenisks zaudējums Savienībai kopumā.

| 3.5 | Taču Komisija savā priekšlikumā min, ka pārejas perioda praktiskais iespaids uz elektrības vienotā tirgus funkcionēšanu būs ļoti niecīgi. Šis arguments Komitejai šķiet pamatots. Ir grūti apgalvot, ka Slovēnija pieprasītā pērejas perioda laikā var realizēt savu potenciālu kļūt par ne nenozīmīgu centru vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

3.5

Taču Komisija savā priekšlikumā min, ka pārejas perioda praktiskais iespaids uz elektrības vienotā tirgus funkcionēšanu būs ļoti niecīgi. Šis arguments Komitejai šķiet pamatots. Ir grūti apgalvot, ka Slovēnija pieprasītā pērejas perioda laikā var realizēt savu potenciālu kļūt par ne nenozīmīgu centru vienotajā tirgū.

| 3.6 | Arī arguments, ka Regula Nr. 1228/2003 tika pieņemta tikai, lai radītu patiešām internacionālu elektrības tirdzniecību (1), un Slovēnijas pieprasījums ir pretrunā ar to, nav par iemeslu piekrišanas atteikšanai ne ilguma, ne apjoma, ne ģeogrāfiskās ierobežotības dēļ. |
| --- | --- |

3.6

Arī arguments, ka Regula Nr. 1228/2003 tika pieņemta tikai, lai radītu patiešām internacionālu elektrības tirdzniecību (1), un Slovēnijas pieprasījums ir pretrunā ar to, nav par iemeslu piekrišanas atteikšanai ne ilguma, ne apjoma, ne ģeogrāfiskās ierobežotības dēļ.

| 3.7 | Arī pats par sevi pamatotais arguments, ka brīva konkurence, cita starpā starp Eiropas alumīnija un tērauda ražotājiem, ir nozīmīga vienotā tirgus daļa, šeit nevar būt noteicošs. |
| --- | --- |

3.7

Arī pats par sevi pamatotais arguments, ka brīva konkurence, cita starpā starp Eiropas alumīnija un tērauda ražotājiem, ir nozīmīga vienotā tirgus daļa, šeit nevar būt noteicošs.

| 3.8 | Arī drošas un uzticamas elektricitātes sistēmas nodrošināšanas interesē Slovēnijā un investīciju iespēju došanai vides aizsardzības jomā pārejas periodā, vajadzētu piekrist Komisijas priekšlikumam. |
| --- | --- |

3.8

Arī drošas un uzticamas elektricitātes sistēmas nodrošināšanas interesē Slovēnijā un investīciju iespēju došanai vides aizsardzības jomā pārejas periodā, vajadzētu piekrist Komisijas priekšlikumam.

| 3.9 | Priekšlikuma pieņemšana Komitejas ir svarīga vēl jo vairāk tādēļ, ka tā savā 2001. gada 17. oktobra atzinumā (2) par Regulu Nr. 1228/2003 par ietekmi uz toreizējām kandidātvalstīm izteicās sekojoši: “...Kandidātvalstu elektricitātes un dabas gāzes sektori (....) tikpat kā neuzrāda konkurētspējīgas infrastruktūras un apsaimniekošanas metodes. Tiešas sekas varētu būt liela darba vietu mazināšana šā sektora uzņēmumos, kas savukārt var novest pie lielas sociālās spriedzes kandidātvalstīs, īpaši tajās, kurās nav sociālā apdrošināšanas sistēma, kas būtu salīdzināma ar patreizējās dalībvalstīs esošajām. Tādēļ ES ir pienākums sniegt šīm valstīm savu pieredzi no liberalizācijas procesiem Eiropā un atbalstīt tās finansiāli uzņēmumu modernizācijā. Šo jauno tirgu atvēršanai jānotiek saskaņā ar to enerģijas sektora pārstrukturēšanu, lai kandidātvalstu uzņēmumi varētu piedalīties konkurencē ar vienādiem izejas nosacījumiem.” |
| --- | --- |

3.9

Priekšlikuma pieņemšana Komitejas ir svarīga vēl jo vairāk tādēļ, ka tā savā 2001. gada 17. oktobra atzinumā (2) par Regulu Nr. 1228/2003 par ietekmi uz toreizējām kandidātvalstīm izteicās sekojoši: “...Kandidātvalstu elektricitātes un dabas gāzes sektori (....) tikpat kā neuzrāda konkurētspējīgas infrastruktūras un apsaimniekošanas metodes. Tiešas sekas varētu būt liela darba vietu mazināšana šā sektora uzņēmumos, kas savukārt var novest pie lielas sociālās spriedzes kandidātvalstīs, īpaši tajās, kurās nav sociālā apdrošināšanas sistēma, kas būtu salīdzināma ar patreizējās dalībvalstīs esošajām. Tādēļ ES ir pienākums sniegt šīm valstīm savu pieredzi no liberalizācijas procesiem Eiropā un atbalstīt tās finansiāli uzņēmumu modernizācijā. Šo jauno tirgu atvēršanai jānotiek saskaņā ar to enerģijas sektora pārstrukturēšanu, lai kandidātvalstu uzņēmumi varētu piedalīties konkurencē ar vienādiem izejas nosacījumiem.”

4.   Kopsavilkums un secinājumi

| 4.1 | Komisijas priekšlikumā izteiktie argumenti, ka 6. panta 1. punkts un ar to saistītie Regulas Nr. 1228/2003 vadlīniju noteikumi par tīklu pārslodzes vadīšanu Slovēnijā jāatiecas tikai sākot ar 2007. gada 1. jūliju, vēl neattaisno kaut tikai no godīgas konkurences nozīmes iekšējā tirgū skatu punkta minētās Regulas grozīšanu. |
| --- | --- |

4.1

Komisijas priekšlikumā izteiktie argumenti, ka 6. panta 1. punkts un ar to saistītie Regulas Nr. 1228/2003 vadlīniju noteikumi par tīklu pārslodzes vadīšanu Slovēnijā jāatiecas tikai sākot ar 2007. gada 1. jūliju, vēl neattaisno kaut tikai no godīgas konkurences nozīmes iekšējā tirgū skatu punkta minētās Regulas grozīšanu.

| 4.2 | Taču, ņemot vērā laiku, kad Regula tika izstrādāta un Pievienošanās Līgumi tika parakstīti, Komiteja uzskata, ka šie argumenti ir pamatoti. Isā pārejas perioda atļaušana nenesīs neatgriezenisku ļaunumu Savienībai kā veselumam- tieši pretēji, tas nodrošinās Slovēnijas sistēmas drošību un uzticamību, kā arī investīcijas vides aizsardzības pasākumos- un Komiteja savā atzinumā par Regulu Nr. 1228/2003 (3) attiecībā uz toreizējo kandidātvalstu konkurētspēju,ieteica ES būt palīdzīgai. Komiteja uzskata, ka argumenta izvērtēšanā svarīgi ir tas, ka Slovēnijai nebija iespējas piedalīties Regulas Nr. 1228/2003 izstrādāšanā. |
| --- | --- |

4.2

Taču, ņemot vērā laiku, kad Regula tika izstrādāta un Pievienošanās Līgumi tika parakstīti, Komiteja uzskata, ka šie argumenti ir pamatoti. Isā pārejas perioda atļaušana nenesīs neatgriezenisku ļaunumu Savienībai kā veselumam- tieši pretēji, tas nodrošinās Slovēnijas sistēmas drošību un uzticamību, kā arī investīcijas vides aizsardzības pasākumos- un Komiteja savā atzinumā par Regulu Nr. 1228/2003 (3) attiecībā uz toreizējo kandidātvalstu konkurētspēju,ieteica ES būt palīdzīgai. Komiteja uzskata, ka argumenta izvērtēšanā svarīgi ir tas, ka Slovēnijai nebija iespējas piedalīties Regulas Nr. 1228/2003 izstrādāšanā.

| 4.3 | Neskatoties uz Komisijas priekšlikuma pamatojumu un pamatu, kas būtu jāpapildina vai jāsamēro ar augstāk minētajiem uzskatiem, Komiteja iesaka izmaiņu priekšlikumus (izņēmumu noteikumi par Regulu Nr. 1228/03 līdz 2007. gada 1. jūlijam) pieņemt. |
| --- | --- |

4.3

Neskatoties uz Komisijas priekšlikuma pamatojumu un pamatu, kas būtu jāpapildina vai jāsamēro ar augstāk minētajiem uzskatiem, Komiteja iesaka izmaiņu priekšlikumus (izņēmumu noteikumi par Regulu Nr. 1228/03 līdz 2007. gada 1. jūlijam) pieņemt.

Briselē, 2004. gada 30. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  EESK atzinuma par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tīkla pieejas nosacījumiem pārrobežu elektrības tirdzniecībā; OV C 36; 8.2.2002., 10. lpp.

1

(2)  turpat

2

(3)  EESK atzinuma 6.6. punkts; OV C 36 8.2.2002., 10. lpp

3

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/41

---

Atzinums par Industriālajām izmaiņām, ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju

(2004/C 302/11)

2004. gada 29. janvārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma lēmumu izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu saskaņā ar tās Reglaments 29. 2) pantu, par: Industriālajām izmaiņām, ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

Industriālo pārmaiņu konsultatīvā komisija, kas bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu attiecīgajā jomā, pieņēma tās atzinumu 2004. gada 7. jūnijā. Ziņojumu sniedza Leiriao kungs un Cue kungs.

Savas 410. Plenārās sesijas laikā, kura notika 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 30. jūnija sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 155 balsīm “par” un 13 “atturoties”.

Kopsavilkums

Atzinuma mērķis ir pārliecināties par to, vai ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanas instrumenti ir atbilstoši, kā arī noskaidrot, vai izveidojušies apstākļi ir piemēroti uzņēmumiem un vai industriālās izmaiņas var tikt veiktas saskaņā ar uzņēmumu konkurētspējas nosacījumiem.

Secinājumu un rekomendāciju nodaļā ir iekļauti septiņpadsmit punkti; šie punkti definē nepieciešamību veikt uzlabojumus politiskajās nostādnēs, instrumentos un kritērijos, pēc kuriem tiek noteikts, vai kāds no reģioniem atbilst Kopienas līdzekļu saņemšanas nosacījumiem, tāpat iekļauti arī jautājumi par veiksmīgas prakses īstenošanu, sinerģijas iespēju meklēšanu starp dažādiem politikas aspektiem un instrumentiem, kā arī ES strukturālās stratēģijas ieviešanas koordinēšanas vispārīgi jautājumi, piemēram, saistībā ar Lisabonas stratēģiju, Strukturālajām reformām un Ilgtspējīgu attīstību.

Augstāk izklāstītais balstās uz šādām idejām; tās ir izklāstītas secīgi un atspoguļo galvenās atzinumā iekļautās tēmas:

| — | Reģionālā attīstība kā globalizāciju regulējošs faktors, reģionālo apvienību izveidošana kā efektīva uzņēmumu piesaistīšanas un pastāvīgas darbības veicināšanas metode; |
| --- | --- |

—

Reģionālā attīstība kā globalizāciju regulējošs faktors, reģionālo apvienību izveidošana kā efektīva uzņēmumu piesaistīšanas un pastāvīgas darbības veicināšanas metode;

| — | Korporatīvo organizāciju sociālā atbildība un “veiksmīgas prakses” ieviešana kā daļa no pasākumiem, kas ietver preventīvus un cita veida uzdevumus saistībā ar gaidāmo izmaiņu administrēšanu; |
| --- | --- |

—

Korporatīvo organizāciju sociālā atbildība un “veiksmīgas prakses” ieviešana kā daļa no pasākumiem, kas ietver preventīvus un cita veida uzdevumus saistībā ar gaidāmo izmaiņu administrēšanu;

| — | Sarunas un sabiedriskais dialogs uzņēmumos, kas nodrošina restrukturizēšanas vadību sociāli atbildīgā veidā, t.i., uzņēmumu vadībai un darbiniekiem vienojoties par veiksmīgiem risinājumiem, kas pieņemami uzņēmumam, darbiniekiem un sabiedrībai, tādejādi nodrošinot līdzsvaru starp sociālajiem un ekonomiskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

—

Sarunas un sabiedriskais dialogs uzņēmumos, kas nodrošina restrukturizēšanas vadību sociāli atbildīgā veidā, t.i., uzņēmumu vadībai un darbiniekiem vienojoties par veiksmīgiem risinājumiem, kas pieņemami uzņēmumam, darbiniekiem un sabiedrībai, tādejādi nodrošinot līdzsvaru starp sociālajiem un ekonomiskajiem aspektiem;

| — | Partnerattiecību izveidošana starp uzņēmējiem, sabiedriskajām organizācijām, pilsonisko sabiedrību (universitātēm, izpētes un inovācijas centriem, asociācijām utt.) un vietējām institūcijām, kas ļautu radīt apstākļus produktivitātes paaugstināšanai un reģiona attīstības potenciāla uzlabošanai; |
| --- | --- |

—

Partnerattiecību izveidošana starp uzņēmējiem, sabiedriskajām organizācijām, pilsonisko sabiedrību (universitātēm, izpētes un inovācijas centriem, asociācijām utt.) un vietējām institūcijām, kas ļautu radīt apstākļus produktivitātes paaugstināšanai un reģiona attīstības potenciāla uzlabošanai;

| — | Priekšlikums izveidot “vislabvēlīgāko statusu”, kas piešķirams reģioniem ar augstu sociālās un nodarbinātības kohēzijas līmeni un kuri pakļauti straujām pārmaiņām saistībā ar uzņēmumu pāriešanu uz citiem reģioniem, tādejādi atstājot reģionu bez alternatīviem ekonomiskajiem risinājumiem, kas uzturētu vietējo nodarbinātības līmeni; šādi reģioni saņemtu finansiālo atbalstu ar specifisku mērķi – atjaunot ekonomisko aktivitāti vietējā mērogā. |
| --- | --- |

—

Priekšlikums izveidot “vislabvēlīgāko statusu”, kas piešķirams reģioniem ar augstu sociālās un nodarbinātības kohēzijas līmeni un kuri pakļauti straujām pārmaiņām saistībā ar uzņēmumu pāriešanu uz citiem reģioniem, tādejādi atstājot reģionu bez alternatīviem ekonomiskajiem risinājumiem, kas uzturētu vietējo nodarbinātības līmeni; šādi reģioni saņemtu finansiālo atbalstu ar specifisku mērķi – atjaunot ekonomisko aktivitāti vietējā mērogā.

Ievads

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pēc savas iniciatīvas izstrādātajā atzinumā “Industriālās izmaiņas: pašreizējā situācija un perspektīvas – visaptverošs apskats (1)”, ir paudusi viedokli, ka Industriālo pārmaiņu konsultatīvajai komisijai turpmākajā darbā ir nepieciešams veicināt “tādas sistēmas un apstākļu nodrošināšanu, kas ļautu industriālajām izmaiņām noritēt tā, lai tiktu ievērotas uzņēmumu konkurētspējas intereses, kā arī saskaņā ar ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas ideju”, tādejādi veidojot pamatu šīs komisijas darbībai un definējot tās ieguldījumu un nosakot komisijas atzinumos iekļaujamo tēmu spektru. Lēmums par pašu iniciatīvas atzinuma par Industriālajām izmaiņām, ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju izstrādi ir skatāms augstāk aprakstītajā kontekstā.

1.   Definīcijas

| 1.1 | Lai nodrošinātu šī atzinuma izpratni atbilstošā kontekstā, kā arī adekvāti interpretētu atzinumā paustās nostājas, “industriālās izmaiņas” tiek definētas kā “normāls un nepārtraukts process kādā industrijas nozarē, kas proaktīvi reaģē uz dinamiskām kustībām uzņēmējdarbības vidē, tādejādi saglabājot konkurētspēju un radot izaugsmes iespējas” (2). “Restrukturizācija” tiek definēta kā “specifiska industriālo izmaiņu procesa forma, kas parasti tiek apskatīta kā speciāls pielāgošanās process (bieži piespiedu kārtā) uzņēmējdarbības videi ar mērķi atjaunot konkurētspēju, kas var izraisīt komercdarbības pārtraukumu” (3). Izmaiņu “paredzēšana” ir būtiskākais elements veiksmīgai procesa vadībai, jo tas paredz problēmu novēršanu restrukturizācijas procesā. Izmaiņu paredzēšana ietver konkurences apstākļu un tirgus prasību izpēti un prognozēšanu, tādejādi ļaujot veikt savlaicīgus pielāgošanās pasākumus un līdz minimumam samazinot uzņēmuma sociālās un produktivitātes problēmas. |
| --- | --- |

1.1

Lai nodrošinātu šī atzinuma izpratni atbilstošā kontekstā, kā arī adekvāti interpretētu atzinumā paustās nostājas, “industriālās izmaiņas” tiek definētas kā “normāls un nepārtraukts process kādā industrijas nozarē, kas proaktīvi reaģē uz dinamiskām kustībām uzņēmējdarbības vidē, tādejādi saglabājot konkurētspēju un radot izaugsmes iespējas” (2). “Restrukturizācija” tiek definēta kā “specifiska industriālo izmaiņu procesa forma, kas parasti tiek apskatīta kā speciāls pielāgošanās process (bieži piespiedu kārtā) uzņēmējdarbības videi ar mērķi atjaunot konkurētspēju, kas var izraisīt komercdarbības pārtraukumu” (3). Izmaiņu “paredzēšana” ir būtiskākais elements veiksmīgai procesa vadībai, jo tas paredz problēmu novēršanu restrukturizācijas procesā. Izmaiņu paredzēšana ietver konkurences apstākļu un tirgus prasību izpēti un prognozēšanu, tādejādi ļaujot veikt savlaicīgus pielāgošanās pasākumus un līdz minimumam samazinot uzņēmuma sociālās un produktivitātes problēmas.

| 1.2 | Globalizācija var tikt definēta kā pasākumi, kuru mērķis ir uzsākt un veicināt tirdzniecību starp valstīm, šie pasākumi ietver starpvalstu tirdzniecības barjeru atcelšanu, importa nodevu samazināšanu vai atcelšanu un tādu starptautisku grupu kā ES vai Mercosur konsolidēšanu. Saistībā ar šo procesu katras valsts valdība piedāvā dažādas iniciatīvas, kas piesaistītu ārvalstu uzņēmumus, ļautu tiem darboties valsts teritorijā un veicinātu visu tirdzniecības aspektu internacionalizēšanu. Globalizācija arī aicina ieviest kopējus pamatnoteikumus, kas tiktu ieviesti un ievēroti visās pasaules valstīs. |
| --- | --- |

1.2

Globalizācija var tikt definēta kā pasākumi, kuru mērķis ir uzsākt un veicināt tirdzniecību starp valstīm, šie pasākumi ietver starpvalstu tirdzniecības barjeru atcelšanu, importa nodevu samazināšanu vai atcelšanu un tādu starptautisku grupu kā ES vai Mercosur konsolidēšanu. Saistībā ar šo procesu katras valsts valdība piedāvā dažādas iniciatīvas, kas piesaistītu ārvalstu uzņēmumus, ļautu tiem darboties valsts teritorijā un veicinātu visu tirdzniecības aspektu internacionalizēšanu. Globalizācija arī aicina ieviest kopējus pamatnoteikumus, kas tiktu ieviesti un ievēroti visās pasaules valstīs.

| 1.3 | Ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas politika par savu mērķi ir izvirzījusi samazināt pašreizējās ekonomiskās un sociālās atšķirības starp ES dalībvalstīm un reģioniem, paātrināt izaugsmi un veicināt ilgtspējīgāku attīstību, palīdzot mazāk attīstītajiem reģioniem pielāgoties izaicinājumiem, kas balstās uz ekonomikas zināšanām, tādejādi palīdzot visiem reģioniem sasniegt mērķus, kas noteikti Lisabonas stratēģijā.
  Šai politikai ir jābūt specifiski mērķētai uz infrastruktūru, vidi, uzņēmējdarbību, ienākumu apjomu uz vienu iedzīvotāju, nodarbinātības iespējām un sociālo nodrošinātību, pasākumiem, kas novērš sociālo izolētību, informācijas tehnoloģiju pieejamību, izglītību, tajā skaitā izglītību visa mūža garumā, efektīvāku administrēšanu un ekonomisko un sociālo organizāciju lomas nostiprināšanu. |
| --- | --- |

1.3

Ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas politika par savu mērķi ir izvirzījusi samazināt pašreizējās ekonomiskās un sociālās atšķirības starp ES dalībvalstīm un reģioniem, paātrināt izaugsmi un veicināt ilgtspējīgāku attīstību, palīdzot mazāk attīstītajiem reģioniem pielāgoties izaicinājumiem, kas balstās uz ekonomikas zināšanām, tādejādi palīdzot visiem reģioniem sasniegt mērķus, kas noteikti Lisabonas stratēģijā.

Šai politikai ir jābūt specifiski mērķētai uz infrastruktūru, vidi, uzņēmējdarbību, ienākumu apjomu uz vienu iedzīvotāju, nodarbinātības iespējām un sociālo nodrošinātību, pasākumiem, kas novērš sociālo izolētību, informācijas tehnoloģiju pieejamību, izglītību, tajā skaitā izglītību visa mūža garumā, efektīvāku administrēšanu un ekonomisko un sociālo organizāciju lomas nostiprināšanu.

| 1.4 | “Apvienība” pēc Hārvardas Biznesa skolas profesora Maikla Portera (Michael Porter) grāmatā “Valstu konkurences priekšrocības” (“The Competitive Advantage of Nations”) iekļautās definīcijas ir “ģeogrāfiski tuvu izvietotu un savstarpēji saistītu uzņēmumu un saistīto institūciju (universitāšu, valsts aģentūru vai tirdzniecības asociāciju) grupa kādā noteiktā sfērā, kurus saista konkurence un sadarbība” (4). |
| --- | --- |

1.4

“Apvienība” pēc Hārvardas Biznesa skolas profesora Maikla Portera (Michael Porter) grāmatā “Valstu konkurences priekšrocības” (“The Competitive Advantage of Nations”) iekļautās definīcijas ir “ģeogrāfiski tuvu izvietotu un savstarpēji saistītu uzņēmumu un saistīto institūciju (universitāšu, valsts aģentūru vai tirdzniecības asociāciju) grupa kādā noteiktā sfērā, kurus saista konkurence un sadarbība” (4).

2.   Globalizācijas ietekme un industriālo izmaiņu nenovēršamība

| 2.1 | Visā Eiropas sabiedrībā ir pieņemt fakts, ka industriālās izmaiņas ir nenovēršamas; tās izraisījusi globalizācija un pastāvīgas izmaiņas pasaules ekonomikā; tās raksturo ievērojamas sekas izraisoši notikumi tirgū un tirgus dalībnieku uzvedībā, pieaugoša tehniskā kompleksitāte un ievērojama patērētāju iesaistīšanās preču izstrādē un ražošanā, produktu piegādē un pakalpojumu sniegšanā. |
| --- | --- |

2.1

Visā Eiropas sabiedrībā ir pieņemt fakts, ka industriālās izmaiņas ir nenovēršamas; tās izraisījusi globalizācija un pastāvīgas izmaiņas pasaules ekonomikā; tās raksturo ievērojamas sekas izraisoši notikumi tirgū un tirgus dalībnieku uzvedībā, pieaugoša tehniskā kompleksitāte un ievērojama patērētāju iesaistīšanās preču izstrādē un ražošanā, produktu piegādē un pakalpojumu sniegšanā.

| 2.2 | Globalizācija raksturojama kā dzinējspēks, kas veicina vispasaules darba tirgus attīstību un produktivitātes konkurenci. Starptautiskie uzņēmumi novirza savas investīcijas uz valstīm ar zemām darbaspēka izmaksām, tiešu pieeju tirgum un tehnoloģijas izmantošanas iemaņām. |
| --- | --- |

2.2

Globalizācija raksturojama kā dzinējspēks, kas veicina vispasaules darba tirgus attīstību un produktivitātes konkurenci. Starptautiskie uzņēmumi novirza savas investīcijas uz valstīm ar zemām darbaspēka izmaksām, tiešu pieeju tirgum un tehnoloģijas izmantošanas iemaņām.

| 2.3 | Pieaugošā konkurence, iedzīvotāju novecošana, jaunās patērētāju prasības un standarti kopā rada vidi, kurā pastāv un turpinās ievērojamas problēmas un nesaskaņas. |
| --- | --- |

2.3

Pieaugošā konkurence, iedzīvotāju novecošana, jaunās patērētāju prasības un standarti kopā rada vidi, kurā pastāv un turpinās ievērojamas problēmas un nesaskaņas.

| 2.4 | Eiropas Savienībai ir apņēmīgi jācīnās ar šīm nesaskaņām un problēmām, piemērojot pasākumus, kuri paredz Eiropas deinstrualizāciju, t.i. veikt pasākumus, kas novērstu šo triju problēmu vienlaicīgu ietekmi:






  — | uzņēmumu pārvietošanās (5); |
| --- | --- | --- |

2.4

Eiropas Savienībai ir apņēmīgi jācīnās ar šīm nesaskaņām un problēmām, piemērojot pasākumus, kuri paredz Eiropas deinstrualizāciju, t.i. veikt pasākumus, kas novērstu šo triju problēmu vienlaicīgu ietekmi:

—

uzņēmumu pārvietošanās (5);

| — | nodarbinātības un ražošanas samazināšanās; |
| --- | --- |

—

nodarbinātības un ražošanas samazināšanās;

| — | tirdzniecības bilances pasliktināšanās. |
| --- | --- |

—

tirdzniecības bilances pasliktināšanās.

Minētās trīs problēmas vēl nav vērojamas vienlaicīgi, tomēr ir skaidrs, ka jau tagad ievērojami pasliktinās nodarbinātības līmenis un tirdzniecības bilances situācija.

| 2.5 | ES uz šiem izaicinājumiem spēs veiksmīgi reaģēt vienīgi tad, ja industriālā politika tiks sakārtota tā, lai pasākumi nodrošinātu proaktīvu, visaptverošu un sistemātisku caurskatāmību attiecībā uz jebkuriem lēmumiem, kas iespaido Eiropas industrijas izmaksas un efektivitāti – gan horizontālā skatījumā, gan runājot par atsevišķām industrijas nozarēm, kā piemēram, metalurģiju un tekstilrūpniecību, tajā pašā laikā paturot prātā ES paplašināšanās ietekmi. |
| --- | --- |

2.5

ES uz šiem izaicinājumiem spēs veiksmīgi reaģēt vienīgi tad, ja industriālā politika tiks sakārtota tā, lai pasākumi nodrošinātu proaktīvu, visaptverošu un sistemātisku caurskatāmību attiecībā uz jebkuriem lēmumiem, kas iespaido Eiropas industrijas izmaksas un efektivitāti – gan horizontālā skatījumā, gan runājot par atsevišķām industrijas nozarēm, kā piemēram, metalurģiju un tekstilrūpniecību, tajā pašā laikā paturot prātā ES paplašināšanās ietekmi.

3.   Reģionālā attīstība kā globalizāciju regulējošs faktors: apvienības

| 3.1 | Tas, ka pastāv nevienlīdzība laikos, kad zinātnes un tehnoloģiju progress ir sasniedzis tādu līmeni, ka pastāv iespējas nodrošināt katru trūkumcietēju, ir uzskatāms par mūsdienu paradoksu, jo tajā pat laikā pastāv nopietnas bažas, ka “jaunā globālā ekonomika” var vēl vairāk uzsvērt šīs atšķirības, jo globalizācijas pamatā ir konkurence, kas nekādi netiek regulēta.
  Šajā kontekstā ir jāsaprot, ka reģionālā attīstība ir uzskatāma par nozīmīgu globalizācijas regulēšanas instrumentu, lielāku uzmanību pievēršot iedzīvotāju vajadzībām neatkarīgi no reģiona, sniedzot tiem vieglāku pieeju precēm, pakalpojumiem un citām iespējām. |
| --- | --- |

3.1

Tas, ka pastāv nevienlīdzība laikos, kad zinātnes un tehnoloģiju progress ir sasniedzis tādu līmeni, ka pastāv iespējas nodrošināt katru trūkumcietēju, ir uzskatāms par mūsdienu paradoksu, jo tajā pat laikā pastāv nopietnas bažas, ka “jaunā globālā ekonomika” var vēl vairāk uzsvērt šīs atšķirības, jo globalizācijas pamatā ir konkurence, kas nekādi netiek regulēta.

Šajā kontekstā ir jāsaprot, ka reģionālā attīstība ir uzskatāma par nozīmīgu globalizācijas regulēšanas instrumentu, lielāku uzmanību pievēršot iedzīvotāju vajadzībām neatkarīgi no reģiona, sniedzot tiem vieglāku pieeju precēm, pakalpojumiem un citām iespējām.

| 3.2 | Attīstība ir jānovirza uz cilvēkiem neatkarīgi no to atrašanās vietas; nedrīkst pieņemt, ka dažiem pieejamā mobilitāte, kas veicina personīgo attīstību ir pieejama visiem, jo tieši tiem, kas cieš no vispārēja trūkuma, visvairāk pietrūkst iespējas brīvi pārvietoties.
  Reģioniem ir skaidri jānorāda uz to ambīcijām saistībā ar industriālajām izmaiņām un restrukturizāciju, jādefinē, kāda veida investīcijas tiem ir nepieciešamas un kāda veida sadarbību ir nepieciešams nodrošināt starp valsts un privātajiem sektoriem, kā arī jānorāda, kāda infrastruktūra ir nepieciešama izglītības un apmācības vajadzībām. |
| --- | --- |

3.2

Attīstība ir jānovirza uz cilvēkiem neatkarīgi no to atrašanās vietas; nedrīkst pieņemt, ka dažiem pieejamā mobilitāte, kas veicina personīgo attīstību ir pieejama visiem, jo tieši tiem, kas cieš no vispārēja trūkuma, visvairāk pietrūkst iespējas brīvi pārvietoties.

Reģioniem ir skaidri jānorāda uz to ambīcijām saistībā ar industriālajām izmaiņām un restrukturizāciju, jādefinē, kāda veida investīcijas tiem ir nepieciešamas un kāda veida sadarbību ir nepieciešams nodrošināt starp valsts un privātajiem sektoriem, kā arī jānorāda, kāda infrastruktūra ir nepieciešama izglītības un apmācības vajadzībām.

| 3.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka reģionālo “apvienību” izveidošana ir visefektīvākā metode, kas ļauj piesaistīt uzņēmumus un veicināt to palikšanu reģionā; šis būtiskākais faktors reģiona konkurētspējas veicināšanā, kā arī ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas dzinējspēks un veids, kā novērst negatīvas ekonomiskās, sociālās un teritoriālās tendences, kuras var izraisīt industriālās izmaiņas un restrukturizācija.
  Ir paredzams, ka zemāk uzskaitītie faktori nodrošinās to, ka “apvienību” sistēma palīdzēs uzņēmumiem palikt attiecīgajās teritorijās, kā arī noturēt kvalificētu darbaspēku:






  — | spēcīgāka un labāka sadarbība starp uzņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

3.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka reģionālo “apvienību” izveidošana ir visefektīvākā metode, kas ļauj piesaistīt uzņēmumus un veicināt to palikšanu reģionā; šis būtiskākais faktors reģiona konkurētspējas veicināšanā, kā arī ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas dzinējspēks un veids, kā novērst negatīvas ekonomiskās, sociālās un teritoriālās tendences, kuras var izraisīt industriālās izmaiņas un restrukturizācija.

Ir paredzams, ka zemāk uzskaitītie faktori nodrošinās to, ka “apvienību” sistēma palīdzēs uzņēmumiem palikt attiecīgajās teritorijās, kā arī noturēt kvalificētu darbaspēku:

—

spēcīgāka un labāka sadarbība starp uzņēmumiem;

| — | iespējas uzlabot tehnisko kvalifikāciju, kas saistītas ar izpētes un izstrādes institūtiem “apvienību” procesa kontekstā (piemēram, mašīnbūves nozares “apvienība”); |
| --- | --- |

—

iespējas uzlabot tehnisko kvalifikāciju, kas saistītas ar izpētes un izstrādes institūtiem “apvienību” procesa kontekstā (piemēram, mašīnbūves nozares “apvienība”);

| — | klientu, apakšuzņēmēju un piegādātāju tīkla izveide, kas veicinās ciešākas saiknes izveidi un attīstību starp sociālajām un ekonomiskajām organizācijām, it īpaši starpreģionālā līmenī; |
| --- | --- |

—

klientu, apakšuzņēmēju un piegādātāju tīkla izveide, kas veicinās ciešākas saiknes izveidi un attīstību starp sociālajām un ekonomiskajām organizācijām, it īpaši starpreģionālā līmenī;

| — | uzņēmumu iesaistīšana starptautiskos sadarbības tīklos, sniedzot pieeju jaunam tirgum; |
| --- | --- |

—

uzņēmumu iesaistīšana starptautiskos sadarbības tīklos, sniedzot pieeju jaunam tirgum;

| — | darba ņēmēju mobilitātes veicināšana “apvienību” līmenī. |
| --- | --- |

—

darba ņēmēju mobilitātes veicināšana “apvienību” līmenī.

| 3.4 | Tā kā uzņēmumi pašreizējos ekonomikas apstākļos konkurē globālā mērogā, tiem ir tendence pievienoties šādām “apvienībām”, kas saistītas ar attiecīgo komercdarbības sfēru, un šāda tendence tikai veicina šo uzņēmumu konkurētspēju. Šīs priekšrocības rada tādi vispārēji faktori, kā: darbaspēka kvalifikācija un iemaņas, administratīvā kvalitāte, teritoriālā infrastruktūra, vietējā un reģionālā līmeņa inovācijas un attīstības līmenis, un vispārējais dzīves kvalitātes līmenis reģionā (kurā atsevišķos gadījumos ir nepieciešama valsts iejaukšanās, lai, piemēram, attīrītu pamestas rūpnieciskās teritorijas). Reģionālās “apvienības” var būt būtisks faktors ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanā un tās var radīt priekšnoteikumus, kas liktu uzņēmumiem pāriet uz jaunattīstības reģioniem, ar nosacījumu, ka ES un nacionālās valdības īstenos un finansēs programmas, kas atbalstīs tehnoloģiju uzņēmumu dibināšanu, veicinās attīstību, inovāciju un apmācību, kā arī attīstīs partnerattiecības starp uzņēmumiem, universitātēm, vietējām institūcijām, sociālajām organizācijām un pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

3.4

Tā kā uzņēmumi pašreizējos ekonomikas apstākļos konkurē globālā mērogā, tiem ir tendence pievienoties šādām “apvienībām”, kas saistītas ar attiecīgo komercdarbības sfēru, un šāda tendence tikai veicina šo uzņēmumu konkurētspēju. Šīs priekšrocības rada tādi vispārēji faktori, kā: darbaspēka kvalifikācija un iemaņas, administratīvā kvalitāte, teritoriālā infrastruktūra, vietējā un reģionālā līmeņa inovācijas un attīstības līmenis, un vispārējais dzīves kvalitātes līmenis reģionā (kurā atsevišķos gadījumos ir nepieciešama valsts iejaukšanās, lai, piemēram, attīrītu pamestas rūpnieciskās teritorijas). Reģionālās “apvienības” var būt būtisks faktors ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanā un tās var radīt priekšnoteikumus, kas liktu uzņēmumiem pāriet uz jaunattīstības reģioniem, ar nosacījumu, ka ES un nacionālās valdības īstenos un finansēs programmas, kas atbalstīs tehnoloģiju uzņēmumu dibināšanu, veicinās attīstību, inovāciju un apmācību, kā arī attīstīs partnerattiecības starp uzņēmumiem, universitātēm, vietējām institūcijām, sociālajām organizācijām un pilsonisko sabiedrību.

| 3.5 | Galvaspilsētām kā kultūras un ekonomikas centriem, kuros sadarbojas valsts un privātā sektora pārstāvji, lai rastu risinājumus saistībā ar izmaiņām un aktuālajiem notikumiem, ir būtiskākā nozīme veiksmīgai “apvienību” izveidošanai, jo šīs teritorijas “atrodas tehnoloģisko pārmaiņu avangardā, ietekmējot transporta, būvniecības un sabiedriskos darbus, informācijas un komunikāciju tehnoloģijas, infrastruktūras vadību utt. Šīs tehnoloģiskās pārmaiņas veido arī pamatu industriālajai restrukturizācijai un darbaspēka pārvietošanai, kā arī pakalpojumu sniegšanai ar augstu pievienoto vērtību. Ekonomiskajai specializācijai ir arī telpiskas izpausmes: “apvienības” jeb uzņēmējdarbības grupas darbojas kā daļa no tīkla, kuram ir savi izpētes un inovācijas centri un universitātes” (6).
  Galvaspilsētu teritoriju būtiskākās problēmas ir saistītas arī ar sociālās kohēzijas jautājumiem, piemēram, sociālā izolētība un nabadzība, šīs problēmas acīmredzot var atrisināt nodrošinot visu Eiropas galvaspilsētu teritoriju harmonisku, sabalansētu un ilgtspējīgu attīstību, neaizmirstot nodrošināt saikni ar apkārtējām teritorijām. Tomēr jāatzīst, ka sistemātiskas informācijas trūkums apgrūtina piemērotu risinājumu rašanu. |
| --- | --- |

3.5

Galvaspilsētām kā kultūras un ekonomikas centriem, kuros sadarbojas valsts un privātā sektora pārstāvji, lai rastu risinājumus saistībā ar izmaiņām un aktuālajiem notikumiem, ir būtiskākā nozīme veiksmīgai “apvienību” izveidošanai, jo šīs teritorijas “atrodas tehnoloģisko pārmaiņu avangardā, ietekmējot transporta, būvniecības un sabiedriskos darbus, informācijas un komunikāciju tehnoloģijas, infrastruktūras vadību utt. Šīs tehnoloģiskās pārmaiņas veido arī pamatu industriālajai restrukturizācijai un darbaspēka pārvietošanai, kā arī pakalpojumu sniegšanai ar augstu pievienoto vērtību. Ekonomiskajai specializācijai ir arī telpiskas izpausmes: “apvienības” jeb uzņēmējdarbības grupas darbojas kā daļa no tīkla, kuram ir savi izpētes un inovācijas centri un universitātes” (6).

Galvaspilsētu teritoriju būtiskākās problēmas ir saistītas arī ar sociālās kohēzijas jautājumiem, piemēram, sociālā izolētība un nabadzība, šīs problēmas acīmredzot var atrisināt nodrošinot visu Eiropas galvaspilsētu teritoriju harmonisku, sabalansētu un ilgtspējīgu attīstību, neaizmirstot nodrošināt saikni ar apkārtējām teritorijām. Tomēr jāatzīst, ka sistemātiskas informācijas trūkums apgrūtina piemērotu risinājumu rašanu.

4.   Industriālo izmaiņu un restrukturizācijas ietekme

Industriālo izmaiņu un restrukturizācijas process ar atšķirīgu intensitāti ietekmē dažādus aspektus, kā arī problēmas sektorālā un reģionālā līmenī.

4.1   Sociālie aspekti

Visas ekonomiskās organizācijas atzīst, ka restrukturizācija un konsolidācija ir priekšnoteikums, kas ļauj uzņēmumiem izdzīvot un uzlabot konkurētspēju.

Restrukturizācija ir sociāla problēma gadījumos, kad reģionā nepastāv piemērotas nodarbinātības alternatīvas un nepastāv pārvietošanās iespējas.

Turklāt, uzņēmumiem būtu nepieciešams darboties sociāli atbildīgākā veidā, jau sākotnējos restrukturizācijas posmos iesaistot darbinieku pārstāvju organizācijas, kā arī vietējās un reģionālās pārvaldes pārstāvjus.

Industriālā konkurētspēja ir jāsasniedz ar sociālā dialoga starpniecību.

4.2   Uzņēmumu problēmas

Lielākā uzņēmēju problēma ir atrast atbilstošu atbildes reakciju uz izmaiņām, ņemot vērā nepieciešamību uzlabot konkurētspēju tik sarežģītā vidē un sociālajā, kā arī institucionālajā situācijā.

Mazajiem un vidējiem apakšuzņēmējiem lielo kompāniju radītās industriālās izmaiņas rada grūtības, kuras nevar tikt ignorētas. Tādēļ ir nepieciešams izveidot sadarbības tīklu, kas ļautu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem pielāgoties jaunajai situācijai.

4.3   Ietekme uz jaunajām dalībvalstīm, it īpaši ietekme uz nodarbinātību

Ir nepieciešams ieviest specifisku attīstības un nodarbinātības politiku, kas veicinātu izmaiņu vadības un industriālās restrukturizācijas izmantošanu ekonomiskās izaugsmes labā, dzīves kvalitātes celšanai un vides aizsardzībai.

Tiešās ārvalstu investīcijas pamatā nāk no ES valstīm (1998. gadā vairāk kā 60 %) un tās pārsvarā tiek novirzītas uz Čehijas Republiku, Ungāriju un Poliju. Iekšējās investīcijas šajās trijās valstīs 2001. gada beigās veidoja apmēram 75 % no kandidātvalstu kopējā investīciju apjoma. Košices gadījums (Slovākijas Republika) ir uzskatāms piemērs veiksmīgai attīstībai metalurģijas nozarē, kur tiešās ārvalstu investīcijas ļāva modernizēt vietējās rūpnīcas nezaudējot darbavietas, tas tika panākts noslēdzot vienošanos ar vietējām pārvaldes institūcijām, nodrošinot darbaspēka pārvietošanos, stimulēšanu, inovāciju un konkurenci. Starptautisko stratēģiju ietekme uz nodarbinātību ir atkarīga no investīciju veida.

IETEKME UZ NODARBINĀTĪBU: TRĪS IESPĒJAMIE SCENĀRIJI

| Starptautiskā stratēģija | Ietekme uz nodarbinātību |
| --- | --- |
| Tiešo ārvalstu investīciju izcelsmes valsts | Tiešo ārvalstu investīciju saņēmēja valsts |
| (1) | Tīkla paplašināšana: izteikti vietēja rakstura produkti un pakalpojumi, kuri nav eksportējami – Enerģija – Transports – Bankas – Tirdzniecība – Pārtikas rūpniecība - Tūrisms |

Starptautiskā stratēģija

Ietekme uz nodarbinātību

Tiešo ārvalstu investīciju izcelsmes valsts

Tiešo ārvalstu investīciju saņēmēja valsts

(1)

Tīkla paplašināšana: izteikti vietēja rakstura produkti un pakalpojumi, kuri nav eksportējami – Enerģija – Transports – Bankas – Tirdzniecība – Pārtikas rūpniecība - Tūrisms

Īstermiņa ietekme minimāla, vai tās vispār nav. Vidējā laika posmā vai ilgtermiņā: biroju darbības funkciju reorganizācija.

Vairāk vai mazāk ievērojama atkarībā no esošo darbības veidu rakstura (vai tiks paaugstināta produktivitāte) vai tiks radītas jaunas ekonomiskās darbības formas (ex-nihilo).

| (2) | Horizontālās kapacitātes paplašināšana: reeksportējami produkti vai pakalpojumi – Automobiļi – Ķimikālijas – Dzelzs un tērauds |
| --- | --- |

(2)

Horizontālās kapacitātes paplašināšana: reeksportējami produkti vai pakalpojumi – Automobiļi – Ķimikālijas – Dzelzs un tērauds

Tūlītēja netieša ietekme (netiek radīta kapacitāte) un vidējā laika posmā iespējamas aizvietošanas sekas, skatīt: Seat/Skoda

Ievērojam restrukturizācija gadījumā, ja tiek atsākta iepriekšējā darbība.

Jaunu uzņēmu izveidošanas gadījumā tiek radītas jaunas darbavietas.

| (3) | Pārvietošana, kas saistīta ar izmaksu samazināšanu: preces un pakalpojami, ka paredzēti reeksportam – Tekstils – Metālliešana – Automobiļu detaļas – liela mēroga Elektronika – Datorpakalpojumi ar zemu vai vidēju pievienoto vērtību |
| --- | --- |

(3)

Pārvietošana, kas saistīta ar izmaksu samazināšanu: preces un pakalpojami, ka paredzēti reeksportam – Tekstils – Metālliešana – Automobiļu detaļas – liela mēroga Elektronika – Datorpakalpojumi ar zemu vai vidēju pievienoto vērtību

Ievērojam ietekme īstermiņa un vidējā laika posmā (aizstāšanas periods ir atkarīgs no laika un veicamajām darbībām)

Ievērojam restrukturizācija gadījumā, ja tiek atsākta iepriekšējā darbība.

Jaunu uzņēmu izveidošanas gadījumā tiek radītas jaunas darbavietas.

| 1) un 2): | Šie divi scenāriji ietver starptautisku horizontālo investīciju stratēģiju. Pirmajā scenārijā starptautiskie uzņēmumi pārsvarā vēlas ienākt jaunā tirgū un paplašināt savu pakalpojumu tīklu, piemēram, banku pakalpojumi, transporta un enerģijas tīkli. Otrajā scenārijā starptautiskie uzņēmumi mēģina paplašināt savas ražošanas kapacitātes pakalpojumiem un precēm, kuras viegli reeksportējamas. |
| --- | --- |

1) un 2):

Šie divi scenāriji ietver starptautisku horizontālo investīciju stratēģiju. Pirmajā scenārijā starptautiskie uzņēmumi pārsvarā vēlas ienākt jaunā tirgū un paplašināt savu pakalpojumu tīklu, piemēram, banku pakalpojumi, transporta un enerģijas tīkli. Otrajā scenārijā starptautiskie uzņēmumi mēģina paplašināt savas ražošanas kapacitātes pakalpojumiem un precēm, kuras viegli reeksportējamas.

| 3): | Šis scenārijs ietver delokalizēšanas stratēģiju, kurai ir lielāka ietekme uz nodarbinātību.
  Šis scenārijs attiecināms uz uzņēmumiem, kuriem nepieciešams liels darbaspēks (piemēram, tekstilrūpniecība un auto elektronika). |
| --- | --- |

3):

Šis scenārijs ietver delokalizēšanas stratēģiju, kurai ir lielāka ietekme uz nodarbinātību.

Šis scenārijs attiecināms uz uzņēmumiem, kuriem nepieciešams liels darbaspēks (piemēram, tekstilrūpniecība un auto elektronika).

4.4   Reģionālā un vietējā ietekme

| 4.4.1 | Industriālās restrukturizācijas vai uzņēmuma pārvietošanas gadījumā ir nepieciešams izvērtēt tādus aktīvus kā infrastruktūra, aprīkojums un cilvēku resursi, kā arī veikt pasākumus, kas piesaistītu teritorijai jaunus uzņēmumus. Atsevišķos gadījumos, kad uzņēmums pamet reģionu, ļoti būtiski ir attīrīt augsni un augsnes dziļāko daļu, lai šo teritoriju varētu izmantot citiem mērķiem.
  Investoriem, kuri saņem valsts finansējumu, ir jāuzņemas lielāka atbildība attiecīgajā teritorijā un šiem procesiem ir nepieciešams rūpīgi sekot.
  Ir nepieciešams noslēgt sadarbības līgumus starp visām iesaistītajām pusēm, kas palīdzēs atjaunot ekonomisko aktivitāti industriālo izmaiņu skartajos reģionos. |
| --- | --- |

4.4.1

Industriālās restrukturizācijas vai uzņēmuma pārvietošanas gadījumā ir nepieciešams izvērtēt tādus aktīvus kā infrastruktūra, aprīkojums un cilvēku resursi, kā arī veikt pasākumus, kas piesaistītu teritorijai jaunus uzņēmumus. Atsevišķos gadījumos, kad uzņēmums pamet reģionu, ļoti būtiski ir attīrīt augsni un augsnes dziļāko daļu, lai šo teritoriju varētu izmantot citiem mērķiem.

Investoriem, kuri saņem valsts finansējumu, ir jāuzņemas lielāka atbildība attiecīgajā teritorijā un šiem procesiem ir nepieciešams rūpīgi sekot.

Ir nepieciešams noslēgt sadarbības līgumus starp visām iesaistītajām pusēm, kas palīdzēs atjaunot ekonomisko aktivitāti industriālo izmaiņu skartajos reģionos.

4.5   Ietekme uz cilvēku resursiem

Visām iesaistītajām pusēm ir jānodrošina mazāk kvalificēto darbinieku apmācība. Tas ir viens no vietējās uzņēmējdarbības veicināšanas priekšnoteikumiem.

Runājot par darbinieku kvalifikāciju, uzņēmumiem ir jāapsver iespēja noslēgt līgumus un piemērot vienotu nostāju attiecībā pret darbiniekiem saistībā ar apmācības prasībām, iemaņām un kvalifikāciju.

4.6   Ietekme uz Eiropas sociālo modeli

Eiropas sociālā modeļa ilgtspējas nodrošināšanai ir būtiski sasniegt augstu ekonomiskās, sociālās, vides un teritoriālās kohēzijas līmeni.

Industriālā restrukturizācija Eiropas sociālā modeļa kontekstā būs veiksmīga tad, ja no tās iegūs visas iesaistītās puses.

4.7   Rūpniecības un pakalpojumu sektoru mijiedarbības aspekti

| 4.7.1 | Kopš 1970-ajiem gadiem ekonomisko izaugsmi raksturo pakalpojumu sektora pārsvars pār rūpnieciskās ražošanas sektoru. Tajā pat laikā ir būtiski nodrošināt zināmu mijiedarbību jeb savstarpēju atkarību starp šiem sektoriem, tādejādi paaugstinot produktivitāti, veicinot inovāciju, kā arī uzlabojot produktu un pakalpojumu kvalitāti.
  Industriālās restrukturizācijas un izmaiņu kontekstā šādai mijiedarbībai ir būtiska nozīme, jo uzņēmumi, kuri sniedz pakalpojumus (piemēram, izpēte un izstrāde) ražotājiem, parasti seko ražošanas uzņēmumam, ja tas pārceļ savu darbību uz citu reģionu. |
| --- | --- |

4.7.1

Kopš 1970-ajiem gadiem ekonomisko izaugsmi raksturo pakalpojumu sektora pārsvars pār rūpnieciskās ražošanas sektoru. Tajā pat laikā ir būtiski nodrošināt zināmu mijiedarbību jeb savstarpēju atkarību starp šiem sektoriem, tādejādi paaugstinot produktivitāti, veicinot inovāciju, kā arī uzlabojot produktu un pakalpojumu kvalitāti.

Industriālās restrukturizācijas un izmaiņu kontekstā šādai mijiedarbībai ir būtiska nozīme, jo uzņēmumi, kuri sniedz pakalpojumus (piemēram, izpēte un izstrāde) ražotājiem, parasti seko ražošanas uzņēmumam, ja tas pārceļ savu darbību uz citu reģionu.

5.   Korporatīvā atbildība par sociālajiem jautājumiem, sociālā un ekonomiskā kohēzija

| 5.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinumā “Industriālās izmaiņas: pašreizējā situācija un perspektīvas – visaptverošs apskats (7) secina, ka Eiropai ir nepieciešams piemērot” jaunu modeli, kas fokusētos uz “cilvēcīgām industriālām izmaiņām”, kas balstās uz konkurētspēju, ilgtspējīgu attīstību, sociālo un teritoriālo kohēziju. Lisabonas stratēģijā izvirzītie mērķi veido pamatojumu šim apgalvojumam; līdz šim ES ir īpaši aicinājusi uzņēmumus uzņemties sociālo atbildību, paturot prātā apmācības nepieciešamību un vispārīgas veiksmīgas prakses ieviešanu, kā arī darba organizēšanu, vienādu iespēju nodrošināšanu, sociālo integrāciju un ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

5.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinumā “Industriālās izmaiņas: pašreizējā situācija un perspektīvas – visaptverošs apskats (7) secina, ka Eiropai ir nepieciešams piemērot” jaunu modeli, kas fokusētos uz “cilvēcīgām industriālām izmaiņām”, kas balstās uz konkurētspēju, ilgtspējīgu attīstību, sociālo un teritoriālo kohēziju. Lisabonas stratēģijā izvirzītie mērķi veido pamatojumu šim apgalvojumam; līdz šim ES ir īpaši aicinājusi uzņēmumus uzņemties sociālo atbildību, paturot prātā apmācības nepieciešamību un vispārīgas veiksmīgas prakses ieviešanu, kā arī darba organizēšanu, vienādu iespēju nodrošināšanu, sociālo integrāciju un ilgtspējīgu attīstību.

| 5.2 | Kā vispārpieņemtu faktu var minēt to, ka korporatīvā atbildība par sociāliem jautājumiem, kas balstīta uz ētiku, var tikt piemērota divās galvenajās jomās:






  — | darba apstākļi un nodarbinātība; |
| --- | --- | --- |

5.2

Kā vispārpieņemtu faktu var minēt to, ka korporatīvā atbildība par sociāliem jautājumiem, kas balstīta uz ētiku, var tikt piemērota divās galvenajās jomās:

—

darba apstākļi un nodarbinātība;

| — | dzīves apstākļi teritorijā, kurā atrodas uzņēmums, t.i., uzņēmuma ieguldījums vietējās ekonomikas attīstīšanā un piemērotas vides apsaimniekošanas prakses popularizēšana vietējā sabiedrībā. |
| --- | --- |

—

dzīves apstākļi teritorijā, kurā atrodas uzņēmums, t.i., uzņēmuma ieguldījums vietējās ekonomikas attīstīšanā un piemērotas vides apsaimniekošanas prakses popularizēšana vietējā sabiedrībā.

Uzņēmumi parasti tiek aicināti iesaistīt sociālās partnerorganizācijas, pašvaldības, patērētājus un piegādātājus un katram atbilstošā līmenī sadalīt sociālo atbildību.

| 5.3 | Šāda korporatīvās atbildības praktizēšana (saistībā ar augstākminētajiem aspektiem) var tikt izmantota kā noderīgs instruments, kas palīdz sasniegt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, un, ar priekšnosacījumu, ka izmaiņu un restrukturizācijas vadība tiek veikta proaktīvā un preventīvā veidā, tā nodrošinās labus rezultātus visām iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

5.3

Šāda korporatīvās atbildības praktizēšana (saistībā ar augstākminētajiem aspektiem) var tikt izmantota kā noderīgs instruments, kas palīdz sasniegt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, un, ar priekšnosacījumu, ka izmaiņu un restrukturizācijas vadība tiek veikta proaktīvā un preventīvā veidā, tā nodrošinās labus rezultātus visām iesaistītajām pusēm.

6.   “Veiksmīga prakse” restrukturizācijā, sociālās un vietējās atbildības kontekstā

| 6.1 | Eiropas sociālais fonds veicina un atbalsta “veiksmīgu praksi” saistībā ar industriālo izmaiņu vadības metodēm. Eiropas Izmaiņu monitoringa centrs regulāri atspoguļo šādu veiksmīgu praksi saistībā ar vietējās un reģionālās sociālās atbildības veicināšanu Eiropas Darba un dzīves apstākļu uzlabošanas fondā Dublinā. Turklāt, pirmā Komisijas rīkotā konsultāciju fāze ar nosaukumu “Izmaiņu paredzēšana un vadība: dinamiska pieeja korporatīvās restrukturizācijas sociālajiem aspektiem” ir ļāvusi identificēt vairākus veiksmīgas prakses piemērus šajā jomā.
  Parasti veiksmīga prakse ietver šādus elementus:






  — | nepieciešamība paredzēt nodarbinātības problēmas, ko var izraisīt iespējamā restrukturizācija un šo problēmu savlaicīga risināšana; |
| --- | --- | --- |

6.1

Eiropas sociālais fonds veicina un atbalsta “veiksmīgu praksi” saistībā ar industriālo izmaiņu vadības metodēm. Eiropas Izmaiņu monitoringa centrs regulāri atspoguļo šādu veiksmīgu praksi saistībā ar vietējās un reģionālās sociālās atbildības veicināšanu Eiropas Darba un dzīves apstākļu uzlabošanas fondā Dublinā. Turklāt, pirmā Komisijas rīkotā konsultāciju fāze ar nosaukumu “Izmaiņu paredzēšana un vadība: dinamiska pieeja korporatīvās restrukturizācijas sociālajiem aspektiem” ir ļāvusi identificēt vairākus veiksmīgas prakses piemērus šajā jomā.

Parasti veiksmīga prakse ietver šādus elementus:

—

nepieciešamība paredzēt nodarbinātības problēmas, ko var izraisīt iespējamā restrukturizācija un šo problēmu savlaicīga risināšana;

| — | nepieciešams izpētīt tiešo un netiešo ietekmi un attiecīgo reģionu; |
| --- | --- |

—

nepieciešams izpētīt tiešo un netiešo ietekmi un attiecīgo reģionu;

| — | reģiona uzņēmumu, arodbiedrību, reģionālo un vietējo pašvaldību, asociāciju, pilsoniskās sabiedrības u.c. rīcība un mobilizēšana; |
| --- | --- |

—

reģiona uzņēmumu, arodbiedrību, reģionālo un vietējo pašvaldību, asociāciju, pilsoniskās sabiedrības u.c. rīcība un mobilizēšana;

| — | kolektīvas apspriešanas un “sociālā dialoga” nodrošināšana starp uzņēmumiem, darbinieku pārstāvjiem, vietējām un reģionālajām pašvaldībām – tas ir būtiski, lai rastu alternatīvus risinājumus uzņēmumu lēmumiem par pārcelšanos uz citu reģionu; |
| --- | --- |

—

kolektīvas apspriešanas un “sociālā dialoga” nodrošināšana starp uzņēmumiem, darbinieku pārstāvjiem, vietējām un reģionālajām pašvaldībām – tas ir būtiski, lai rastu alternatīvus risinājumus uzņēmumu lēmumiem par pārcelšanos uz citu reģionu;

| — | sociālā atbalsta pasākumi, kas saistīti ar izmaiņām (pārkvalificēšana, apmācība, darbinieku iemaņu apgūšanas veicināšana, karjeras veidošanas vadlīniju izstrādāšana, nodarbinātības atjaunošanas pasākumi, ražošanas veicināšana, savas komercdarbības uzsākšanas veicināšana utt.); |
| --- | --- |

—

sociālā atbalsta pasākumi, kas saistīti ar izmaiņām (pārkvalificēšana, apmācība, darbinieku iemaņu apgūšanas veicināšana, karjeras veidošanas vadlīniju izstrādāšana, nodarbinātības atjaunošanas pasākumi, ražošanas veicināšana, savas komercdarbības uzsākšanas veicināšana utt.);

| — | uzņēmumu apņemšanās veidot komerciālas attiecības ar darbiniekiem, kuri ir bijuši spiesti pamest darbu uzņēmuma darbības pārtraukšanas dēļ, un kuri tagad sniedz pakalpojumus kā apakšuzņēmēji; |
| --- | --- |

—

uzņēmumu apņemšanās veidot komerciālas attiecības ar darbiniekiem, kuri ir bijuši spiesti pamest darbu uzņēmuma darbības pārtraukšanas dēļ, un kuri tagad sniedz pakalpojumus kā apakšuzņēmēji;

| — | inovatīvu risinājumu veidošana radot uzņēmējdarbībai draudzīgu vidi; |
| --- | --- |

—

inovatīvu risinājumu veidošana radot uzņēmējdarbībai draudzīgu vidi;

| — | savlaicīga informācijas sniegšana par vietējo starptautisko uzņēmumu restrukturizācijas plāniem visam mazo un vidējo apakšuzņēmēju tīklam, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem un pārvaldes institūcijām, universitātēm un komersantu asociācijām; to panākt ir īpaši grūti, ja starptautiska uzņēmuma vadība, kas pieņem šādus lēmumus, atrodas ārpus reģiona, valsts vai pat ārpus Eiropas. |
| --- | --- |

—

savlaicīga informācijas sniegšana par vietējo starptautisko uzņēmumu restrukturizācijas plāniem visam mazo un vidējo apakšuzņēmēju tīklam, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem un pārvaldes institūcijām, universitātēm un komersantu asociācijām; to panākt ir īpaši grūti, ja starptautiska uzņēmuma vadība, kas pieņem šādus lēmumus, atrodas ārpus reģiona, valsts vai pat ārpus Eiropas.

| 6.2 | Lai restrukturizāciju veiktu sociāli atbildīgā veidā, liela nozīme ir sarunām un sociālajam dialogam; tādēļ ļoti būtiski ir tas, lai gan uzņēmumi, gan arodbiedrības būtu ieinteresētas meklēt tādas restrukturizācijas formas, kas būtu pieņemamas gan uzņēmumiem, gan darbiniekiem, gan vietējai sabiedrībai. Komisija šos veiksmīgās prakses piemērus ir veicinājusi ar direktīvām 98/59/EC, 2001/23/EC, 94/45/EC, un 2002/12/EC, kurās noteiktas vadlīnijas un prasības. Jāpiemin 2002. gada Eiropas līmeņa iniciatīva, kas aizstāv ideju par “sociāli atbildīgu” restrukturizāciju, pamatojoties uz šo iniciatīvu, vairākas vadlīnijas tika izdotas arī 2003. gada jūnijā. Ir nepieciešams izskatīt visas alternatīvas darbinieku atlaišanai. |
| --- | --- |

6.2

Lai restrukturizāciju veiktu sociāli atbildīgā veidā, liela nozīme ir sarunām un sociālajam dialogam; tādēļ ļoti būtiski ir tas, lai gan uzņēmumi, gan arodbiedrības būtu ieinteresētas meklēt tādas restrukturizācijas formas, kas būtu pieņemamas gan uzņēmumiem, gan darbiniekiem, gan vietējai sabiedrībai. Komisija šos veiksmīgās prakses piemērus ir veicinājusi ar direktīvām 98/59/EC, 2001/23/EC, 94/45/EC, un 2002/12/EC, kurās noteiktas vadlīnijas un prasības. Jāpiemin 2002. gada Eiropas līmeņa iniciatīva, kas aizstāv ideju par “sociāli atbildīgu” restrukturizāciju, pamatojoties uz šo iniciatīvu, vairākas vadlīnijas tika izdotas arī 2003. gada jūnijā. Ir nepieciešams izskatīt visas alternatīvas darbinieku atlaišanai.

| 6.3 | Šajā jomā ir vairāki veiksmīgas prakses piemēri - tie ir Eiropas uzņēmumi, kas praktizē sociāli atbildīgu nostāju saistībā ar industriālajām izmaiņām un restrukturizācijas stratēģijām. Viens no šādiem piemēriem ir Arcelor tērauda grupa, kas izveidota apvienojot Arbed un Aceralia e Usinor; ņemot vērā strukturāli nepiemēroti lielo kapacitāti tērauda plākšņu ražošanā un lai uzlabotu sinerģiju, Arcelor nolēma slēgt Liège rūpnīcu un samazināt ražošanas apjomus Brēmenē un Aizenhūtenštatē. Ņemot vērā, ka visi šie pasākumi ir saistīti ar darbavietu zaudēšanu, Arcelor apņēmās palīdzēt visiem iesaistītajiem darbiniekiem, rehabilitēt visas rūpnīcas un palīdzēt atjaunot vietējās ekonomiskās aktivitātes struktūru, iesaistot visas kompetentās puses.
  No otras puses, kā piemērs gadījumiem, kad šāda veiksmīga prakse netiek piemērota, ir minams restrukturizācijas process autobūves nozarē Mezzogiorno (Itālija). Uzņēmums plānoja pārcelt visas apakšuzņēmēja funkcijas uz ārvalstīm, neparedzot nekādus atbilstošus pasākumus, lai atrisinātu šādi radītās problēmas. |
| --- | --- |

6.3

Šajā jomā ir vairāki veiksmīgas prakses piemēri - tie ir Eiropas uzņēmumi, kas praktizē sociāli atbildīgu nostāju saistībā ar industriālajām izmaiņām un restrukturizācijas stratēģijām. Viens no šādiem piemēriem ir Arcelor tērauda grupa, kas izveidota apvienojot Arbed un Aceralia e Usinor; ņemot vērā strukturāli nepiemēroti lielo kapacitāti tērauda plākšņu ražošanā un lai uzlabotu sinerģiju, Arcelor nolēma slēgt Liège rūpnīcu un samazināt ražošanas apjomus Brēmenē un Aizenhūtenštatē. Ņemot vērā, ka visi šie pasākumi ir saistīti ar darbavietu zaudēšanu, Arcelor apņēmās palīdzēt visiem iesaistītajiem darbiniekiem, rehabilitēt visas rūpnīcas un palīdzēt atjaunot vietējās ekonomiskās aktivitātes struktūru, iesaistot visas kompetentās puses.

No otras puses, kā piemērs gadījumiem, kad šāda veiksmīga prakse netiek piemērota, ir minams restrukturizācijas process autobūves nozarē Mezzogiorno (Itālija). Uzņēmums plānoja pārcelt visas apakšuzņēmēja funkcijas uz ārvalstīm, neparedzot nekādus atbilstošus pasākumus, lai atrisinātu šādi radītās problēmas.

| 6.4 | Industriālās izmaiņas, kas nepieciešamas uzņēmumiem, lai tie saglabātu savu konkurētspēju, ir jāatbalsta no valdības puses; ir jāparedz finansējums darbaspēka izglītošanai un apmācībai, kā arī ir jāveic pasākumi jauno tehnoloģiju ieviešanas veicināšanai. Turklāt, ir nepieciešams attīstīt korporatīvās sociālās atbildības ideju, ar sociālo pabalstu palīdzību veicināt vairāku un labāku darbavietu radīšanu un vides ilgtspējību reģionos, kuros izvietoti šie uzņēmumi. |
| --- | --- |

6.4

Industriālās izmaiņas, kas nepieciešamas uzņēmumiem, lai tie saglabātu savu konkurētspēju, ir jāatbalsta no valdības puses; ir jāparedz finansējums darbaspēka izglītošanai un apmācībai, kā arī ir jāveic pasākumi jauno tehnoloģiju ieviešanas veicināšanai. Turklāt, ir nepieciešams attīstīt korporatīvās sociālās atbildības ideju, ar sociālo pabalstu palīdzību veicināt vairāku un labāku darbavietu radīšanu un vides ilgtspējību reģionos, kuros izvietoti šie uzņēmumi.

7.   Industriālās izmaiņas, ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija kā ilgtspējīgas attīstības instruments

| 7.1 | Ilgtspējīga attīstība ir ES centrālais mērķis. Lielākie Eiropas līmeņa projekti, kas saistīti ar transporta tīklu izveidi un citiem infrastruktūras elementiem Eiropas līmenī, nav pietiekami, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību vai vispār uzsāktu attīstību mazāk attīstītajos reģionos. Pastāvīgās ražošanas un produktivitātes atšķirības starp valstīm sakņojas trūkumos, kas vērojami konkurētspējā, cilvēku resursos, kapitālā, vides aspektos, inovācijas kapacitātē un reģionālajā pārvaldē. |
| --- | --- |

7.1

Ilgtspējīga attīstība ir ES centrālais mērķis. Lielākie Eiropas līmeņa projekti, kas saistīti ar transporta tīklu izveidi un citiem infrastruktūras elementiem Eiropas līmenī, nav pietiekami, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību vai vispār uzsāktu attīstību mazāk attīstītajos reģionos. Pastāvīgās ražošanas un produktivitātes atšķirības starp valstīm sakņojas trūkumos, kas vērojami konkurētspējā, cilvēku resursos, kapitālā, vides aspektos, inovācijas kapacitātē un reģionālajā pārvaldē.

| 7.2 | Iespējas, ko rada industriālās izmaiņas, ietekmējot ekonomikas struktūru, sociālos un zinātnes jautājumus, kā arī pilsoniskās sabiedrības un pašvaldību iesaistīšanos, kombinēti lietojot sociālās kohēzijas instrumentus, politiku un Kopienas strukturālo politiku, var ievērojami veicināt ilgtspējīgas un sabalansētas attīstības procesu. Izmaiņas faktiski ir saistītas ar nepieciešamību veikt pielāgošanos, izpēti, inovāciju un piemērot jaunu attieksmi visiem iesaistītajiem partneriem – uzņēmumiem, sociālajām organizācijām un pilsoniskajai sabiedrībai. Tādēļ, kā galvenais mērķis ir jāizvirza sabalansētas palīdzības sniegšana reģioniem, tādejādi atbalstot to centienus saglabāt un uzlabot ekonomisko un sociālo struktūru. |
| --- | --- |

7.2

Iespējas, ko rada industriālās izmaiņas, ietekmējot ekonomikas struktūru, sociālos un zinātnes jautājumus, kā arī pilsoniskās sabiedrības un pašvaldību iesaistīšanos, kombinēti lietojot sociālās kohēzijas instrumentus, politiku un Kopienas strukturālo politiku, var ievērojami veicināt ilgtspējīgas un sabalansētas attīstības procesu. Izmaiņas faktiski ir saistītas ar nepieciešamību veikt pielāgošanos, izpēti, inovāciju un piemērot jaunu attieksmi visiem iesaistītajiem partneriem – uzņēmumiem, sociālajām organizācijām un pilsoniskajai sabiedrībai. Tādēļ, kā galvenais mērķis ir jāizvirza sabalansētas palīdzības sniegšana reģioniem, tādejādi atbalstot to centienus saglabāt un uzlabot ekonomisko un sociālo struktūru.

8.   Reformas priekšlikumi, kas iekļauti Trešajā ziņojumā par Ekonomisko un sociālo kohēziju

| 8.1 | Komisija piedāvā jaunu ES ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas politikas struktūru, kas balstās uz trijām prioritātēm: |
| --- | --- |

8.1

Komisija piedāvā jaunu ES ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas politikas struktūru, kas balstās uz trijām prioritātēm:

Konverģence

Mērķis ir veicināt izaugsmi un darbavietu radīšanu ES dalībvalstīs un mazāk attīstītajos reģionos.

Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība: izmaiņu paredzēšana un veicināšana

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi novērtē šo prioritāti saistībā ar šī atzinuma tēmu, jo tā apvieno industriālās izmaiņas ar kohēzijas politiku, kā instrumentu izmantojot nacionālās un reģionālās programmas, kas speciāli paredzētas izmaiņu seku novēršanai, preventīviem pasākumiem, prognozēšanai un ekonomiskās attīstības gaitas pielāgošanai. Viss augstākminētais ir cieši saistīts ar Eiropas nodarbinātības, darbaspēka kvalifikācijas un produktivitātes veicināšanas, kā arī sociālās integrācijas stratēģiju.

Eiropas reģionālā sadarbība

Mērķis ir veicināt vienmērīgu, sabalansētu saskaņošanu ar Eiropas Savienības starpniecību, izmantojot pasākumus, kas atvieglo pārrobežu un starptautisko sadarbību.

9.   Komentāri par Trešā kohēzijas ziņojuma priekšlikumiem saistībā ar industriālajām izmaiņām un restrukturizāciju

| 9.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi novērtē faktu, ka 17. februārī publicētajā Trešajā ziņojumā par Ekonomisko un sociālo kohēziju ir specifiski un objektīvi apskatīts industriālo un ekonomisko izmaiņu jautājums. |
| --- | --- |

9.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi novērtē faktu, ka 17. februārī publicētajā Trešajā ziņojumā par Ekonomisko un sociālo kohēziju ir specifiski un objektīvi apskatīts industriālo un ekonomisko izmaiņu jautājums.

| 9.2 | Ar to tiek pilnībā apstiprināti Trešā kohēzijas ziņojuma pamatprincipi un to saistība ar Lisabonas stratēģiju un nākotnes reģionālo politiku saistībā ar programmām, kas orientētas uz zināšanām, nacionālajām un reģionālajām programmām ar mērķi veicināt ekonomisko attīstību mazāk attīstītajos reģionos. Tomēr, tajā ir norādīts, ka šie pasākumi nav piemēroti un rada bažas saistībā ar šādiem jautājumiem:






  — | kvantitatīvu mērķu trūkums kohēzijas pasākumu īstenošanā gan dalībvalstu, gan reģionālā līmenī, kas norāda uz to, ka prasības šo mērķu sasniegšanai jau sākotnēji nav pietiekami stingras; |
| --- | --- | --- |

9.2

Ar to tiek pilnībā apstiprināti Trešā kohēzijas ziņojuma pamatprincipi un to saistība ar Lisabonas stratēģiju un nākotnes reģionālo politiku saistībā ar programmām, kas orientētas uz zināšanām, nacionālajām un reģionālajām programmām ar mērķi veicināt ekonomisko attīstību mazāk attīstītajos reģionos. Tomēr, tajā ir norādīts, ka šie pasākumi nav piemēroti un rada bažas saistībā ar šādiem jautājumiem:

—

kvantitatīvu mērķu trūkums kohēzijas pasākumu īstenošanā gan dalībvalstu, gan reģionālā līmenī, kas norāda uz to, ka prasības šo mērķu sasniegšanai jau sākotnēji nav pietiekami stingras;

| — | nepastāv nekāda veida garantijas, ka nākamajā 2007-2013 programmā tiks panākts augstāks kohēzijas līmenis starp reģioniem, nevis tikai dalībvalstīm, kā tas tika novērots iepriekšējās 1994-1999 un 2000-2006 programmās; ja tas netiks mainīts, ir jāsecina, ka politikas īstenošana ir neapmierinošā līmenī un ES nespēj no savas puses īstenot savu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas politiku, lai palīdzētu mazāk attīstītajiem reģioniem; |
| --- | --- |

—

nepastāv nekāda veida garantijas, ka nākamajā 2007-2013 programmā tiks panākts augstāks kohēzijas līmenis starp reģioniem, nevis tikai dalībvalstīm, kā tas tika novērots iepriekšējās 1994-1999 un 2000-2006 programmās; ja tas netiks mainīts, ir jāsecina, ka politikas īstenošana ir neapmierinošā līmenī un ES nespēj no savas puses īstenot savu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas politiku, lai palīdzētu mazāk attīstītajiem reģioniem;

| — | nepastāv specializēts monitoringa mehānisms, kas nodrošinātu nepieciešamo finansiālo resursu novirzīšanu mazāk attīstīto reģionu attīstībai, ņemot to vērā un atsaucoties uz pagātnes pieredzi, ir iespējama situācija, ka ieguvēji ir tieši attīstītākie reģioni, jo tie spēj piedāvāt labāku ražošanas infrastruktūru un pakalpojumus; |
| --- | --- |

—

nepastāv specializēts monitoringa mehānisms, kas nodrošinātu nepieciešamo finansiālo resursu novirzīšanu mazāk attīstīto reģionu attīstībai, ņemot to vērā un atsaucoties uz pagātnes pieredzi, ir iespējama situācija, ka ieguvēji ir tieši attīstītākie reģioni, jo tie spēj piedāvāt labāku ražošanas infrastruktūru un pakalpojumus;

| — | nav iesniegti priekšlikumi iniciatīvām, kas veicinātu uzņēmumus īstenot sociālās atbildības politiku, kas pozitīvi ietekmētu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

—

nav iesniegti priekšlikumi iniciatīvām, kas veicinātu uzņēmumus īstenot sociālās atbildības politiku, kas pozitīvi ietekmētu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;

| — | nav izstrādāta efektīva metode, kas ļautu koordinēt kohēzijas politikas rezultātus, nosakot soda sankcijas dalībvalstīm, kuras nesasniedz kohēzijas politikas mērķus; |
| --- | --- |

—

nav izstrādāta efektīva metode, kas ļautu koordinēt kohēzijas politikas rezultātus, nosakot soda sankcijas dalībvalstīm, kuras nesasniedz kohēzijas politikas mērķus;

| — | fakts, ka industriālās izmaiņas nav atzītas par faktoru, kas var radīt un veicināt reģionālās atšķirības, kas saistītas ar uzņēmumu pārvietošanos uz citiem reģioniem, tādejādi radot ievērojamus satricinājumus dažādos līmeņos; tik tiešām, reģioni riskē ar to, ka to kohēzija, kas agrāk bijusi pietiekami spēcīga, var tikt negatīvi ietekmēta, apdraudot reģiona spējas atgūties vidējā laika posmā un ilgtermiņa; ziņojumā nav iekļauti nekādi priekšlikumi, kā novērst šādu situāciju. |
| --- | --- |

—

fakts, ka industriālās izmaiņas nav atzītas par faktoru, kas var radīt un veicināt reģionālās atšķirības, kas saistītas ar uzņēmumu pārvietošanos uz citiem reģioniem, tādejādi radot ievērojamus satricinājumus dažādos līmeņos; tik tiešām, reģioni riskē ar to, ka to kohēzija, kas agrāk bijusi pietiekami spēcīga, var tikt negatīvi ietekmēta, apdraudot reģiona spējas atgūties vidējā laika posmā un ilgtermiņa; ziņojumā nav iekļauti nekādi priekšlikumi, kā novērst šādu situāciju.

10.   Secinājumi un rekomendācijas

| 10.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka Komisijas prezentētie priekšlikumi kohēzijas politikas reformai ir nepiemēroti, un tie neaptver visas iespējas veiksmīgi vadīt izmaiņu procesu; šādas izmaiņas ir ne tikai neizbēgamas, bet tās arī ir raksturojamas kā būtisks elements dinamiskas ekonomikas nodrošināšanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā. Šāda situācija ir izveidojusies tādēļ, ka nav veikti visi nepieciešamie pasākumi, lai gūtu maksimālu labumu no šiem apstākļiem un kombinētu iespējas, ko rada Lisabonas stratēģija, tās pozitīvais skatījums uz pārmaiņām, konkurētspēju un kohēziju, Sociālās politikas dienaskārtība, kuras galvenais mērķis ir precīzi definēt un prognozēt izmaiņu vadību, un Eiropas nodarbinātības stratēģija, it īpaši tās uzsvars uz pielāgošanos. |
| --- | --- |

10.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka Komisijas prezentētie priekšlikumi kohēzijas politikas reformai ir nepiemēroti, un tie neaptver visas iespējas veiksmīgi vadīt izmaiņu procesu; šādas izmaiņas ir ne tikai neizbēgamas, bet tās arī ir raksturojamas kā būtisks elements dinamiskas ekonomikas nodrošināšanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā. Šāda situācija ir izveidojusies tādēļ, ka nav veikti visi nepieciešamie pasākumi, lai gūtu maksimālu labumu no šiem apstākļiem un kombinētu iespējas, ko rada Lisabonas stratēģija, tās pozitīvais skatījums uz pārmaiņām, konkurētspēju un kohēziju, Sociālās politikas dienaskārtība, kuras galvenais mērķis ir precīzi definēt un prognozēt izmaiņu vadību, un Eiropas nodarbinātības stratēģija, it īpaši tās uzsvars uz pielāgošanos.

| 10.2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata ir nepieciešams nodrošināt līdzsvaru starp ekonomiskajiem un sociālajiem aspektiem un veikt industriālo izmaiņu vadību balstoties uz diviem mērķiem: a) nodrošināt un veicināt visaptverošus sociālos uzdevumus (apmācība, nodarbinātība, iespēju radīšana un sociālā aizsardzība) un b) uzņēmumu izdzīvošana, piemērojot īpašu atbalsta politiku, kas garantē restrukturizāciju un konsolidāciju, kas ir uzņēmumu izdzīvošanas un paaugstinātas konkurētspējas priekšnosacījumi, veicot integrētus papildus pasākumus, kas iesaista valsti (nacionālā, reģionālā un vietējā līmenī) un attiecīgos uzņēmumus. |
| --- | --- |

10.2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata ir nepieciešams nodrošināt līdzsvaru starp ekonomiskajiem un sociālajiem aspektiem un veikt industriālo izmaiņu vadību balstoties uz diviem mērķiem: a) nodrošināt un veicināt visaptverošus sociālos uzdevumus (apmācība, nodarbinātība, iespēju radīšana un sociālā aizsardzība) un b) uzņēmumu izdzīvošana, piemērojot īpašu atbalsta politiku, kas garantē restrukturizāciju un konsolidāciju, kas ir uzņēmumu izdzīvošanas un paaugstinātas konkurētspējas priekšnosacījumi, veicot integrētus papildus pasākumus, kas iesaista valsti (nacionālā, reģionālā un vietējā līmenī) un attiecīgos uzņēmumus.

| 10.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka veiksmīgai ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas politikas īstenošanai ir vitāli nepieciešama labāka pašreizējās ES attīstības politikas ieviešanas koordinēšana, iesaistot: esošās direktīvas, kas regulē darbinieku dalību uzņēmumā; sociālo dialogu, kas aptver visas industrijas nozares; regulāras konsultācijas ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Industriālo pārmaiņu konsultatīvo komisiju; Eiropas izmaiņu monitoringa centru; strukturālo fondu pielietošanu; konkurences politiku; un pasākumus, kas veicina korporatīvās sociālās atbildības principa ieviešanu. Ir būtiski, lai visas iesaistītās puses spētu strādāt ar nepieciešamo atdevi un spētu rast kompromisus. |
| --- | --- |

10.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka veiksmīgai ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas politikas īstenošanai ir vitāli nepieciešama labāka pašreizējās ES attīstības politikas ieviešanas koordinēšana, iesaistot: esošās direktīvas, kas regulē darbinieku dalību uzņēmumā; sociālo dialogu, kas aptver visas industrijas nozares; regulāras konsultācijas ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Industriālo pārmaiņu konsultatīvo komisiju; Eiropas izmaiņu monitoringa centru; strukturālo fondu pielietošanu; konkurences politiku; un pasākumus, kas veicina korporatīvās sociālās atbildības principa ieviešanu. Ir būtiski, lai visas iesaistītās puses spētu strādāt ar nepieciešamo atdevi un spētu rast kompromisus.

| 10.4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka ir nepieciešams izstrādāt vairākus principus, kas piemērojami situācijās, kad nepieciešama restrukturizācija; šie principi nodrošinās pamatu un atbalstu veiksmīgai praksei, nosakot prasību, ka uzņēmumu konkurētspējai ir jāpalielinās, kā arī citus nosacījumus attiecībā pret ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas konsolidāciju. |
| --- | --- |

10.4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka ir nepieciešams izstrādāt vairākus principus, kas piemērojami situācijās, kad nepieciešama restrukturizācija; šie principi nodrošinās pamatu un atbalstu veiksmīgai praksei, nosakot prasību, ka uzņēmumu konkurētspējai ir jāpalielinās, kā arī citus nosacījumus attiecībā pret ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas konsolidāciju.

| 10.5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka salīdzinājumā ar ASV vājās Eiropas konkurētspējas pamatā ir fakts, ka dalībvalstīm nav pienākuma ievērot termiņus ES pamatstratēģiju un instrumentu ieviešamai, piemēram, Lisabonas stratēģijai, strukturālajām reformām un ilgtspējīgai attīstībai.
  Ja šāda tendence turpināsies, ES riskē noslīdēt no otrās uz trešo vietu pasaules ekonomiskās ietekmes augšgalā (Japāna, Ķīna un Indija ir nopietni pretendenti uz šo statusu); šāda situācija ir jānovērš. Tādēļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja secina, ka Komisijai ir jāievieš stingrākas prasības un jāuzņemas aktīvāka loma iepriekšminēto stratēģiju efektīvas īstenošanas monitoringā un koordinēšanā. Kā būtiskākais monitoringa elements būtu komisāra iecelšana, kas būtu atbildīgs par industriālo izmaiņu novērošanu un uzņēmumu pārvietošanos; tas ļautu veiksmīgāk apvienot industriālo politiku un vides aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

10.5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka salīdzinājumā ar ASV vājās Eiropas konkurētspējas pamatā ir fakts, ka dalībvalstīm nav pienākuma ievērot termiņus ES pamatstratēģiju un instrumentu ieviešamai, piemēram, Lisabonas stratēģijai, strukturālajām reformām un ilgtspējīgai attīstībai.

Ja šāda tendence turpināsies, ES riskē noslīdēt no otrās uz trešo vietu pasaules ekonomiskās ietekmes augšgalā (Japāna, Ķīna un Indija ir nopietni pretendenti uz šo statusu); šāda situācija ir jānovērš. Tādēļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja secina, ka Komisijai ir jāievieš stingrākas prasības un jāuzņemas aktīvāka loma iepriekšminēto stratēģiju efektīvas īstenošanas monitoringā un koordinēšanā. Kā būtiskākais monitoringa elements būtu komisāra iecelšana, kas būtu atbildīgs par industriālo izmaiņu novērošanu un uzņēmumu pārvietošanos; tas ļautu veiksmīgāk apvienot industriālo politiku un vides aizsardzības pasākumus.

Šajā atzinumā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedz šādus priekšlikumus:

| a) | Ir nepieciešams pārskatīt kohēzijas stratēģisko pieeju, ņemot vērā pašreizējās ES problēmas, izstrādājot jaunu, spēcīgāku kohēzijas koncepciju, kura ietvertu ne tikai Strukturālo un Kohēzijas fondu finansiālos aspektus, bet arī paturētu prātā šādus trīs mērķus:






  — | stiprināt Eiropas ekonomisko kohēziju; |
| --- | --- | --- |

a)

Ir nepieciešams pārskatīt kohēzijas stratēģisko pieeju, ņemot vērā pašreizējās ES problēmas, izstrādājot jaunu, spēcīgāku kohēzijas koncepciju, kura ietvertu ne tikai Strukturālo un Kohēzijas fondu finansiālos aspektus, bet arī paturētu prātā šādus trīs mērķus:

—

stiprināt Eiropas ekonomisko kohēziju;

| — | veicināt “kopienas garu” Eiropā; |
| --- | --- |

—

veicināt “kopienas garu” Eiropā;

| — | veicināt solidaritāti starp ES valstīm un reģioniem. |
| --- | --- |

—

veicināt solidaritāti starp ES valstīm un reģioniem.

| b) | Absolūtais IKP uz iedzīvotāju kritērijs, pēc kura tiek noteikta atbilstība, ir jāmaina, jo tas rada nevienlīdzīgu situāciju strukturālās politikas ieviešanā. Ir labi zināms, ka relatīvā labklājība netiek atspoguļota vienīgi aukstā statistikā, kā IKP uz iedzīvotāju. Darbinieku kvalifikācijas līmenis, infrastruktūras trūkumi, attālums līdz Eiropas ekonomikas centriem un demogrāfiskā struktūra – šie visi faktori ir jāņem vērā nosakot reģiona atbilstību fondu saņemšanai. |
| --- | --- |

b)

Absolūtais IKP uz iedzīvotāju kritērijs, pēc kura tiek noteikta atbilstība, ir jāmaina, jo tas rada nevienlīdzīgu situāciju strukturālās politikas ieviešanā. Ir labi zināms, ka relatīvā labklājība netiek atspoguļota vienīgi aukstā statistikā, kā IKP uz iedzīvotāju. Darbinieku kvalifikācijas līmenis, infrastruktūras trūkumi, attālums līdz Eiropas ekonomikas centriem un demogrāfiskā struktūra – šie visi faktori ir jāņem vērā nosakot reģiona atbilstību fondu saņemšanai.

| c) | Ir nepieciešams izveidot jaunu kritēriju matricu, kas ļautu izvērtēt reģionus un izveidot jaunu Eiropas kohēzijas prasību karti. |
| --- | --- |

c)

Ir nepieciešams izveidot jaunu kritēriju matricu, kas ļautu izvērtēt reģionus un izveidot jaunu Eiropas kohēzijas prasību karti.

| d) | Runājot par teritoriālo kohēziju, ir nepieciešams pārskatīt Kopienas teritorijas struktūru, nodrošinot decentralizētu, harmonisku, sabalansētu un ilgtspējīgu attīstību. Šāda telpiskā plānošana ir veicama paturot prātā starpreģionālo fizisko un ekonomisko kohēziju, iesaistot vietējās, reģionālās, nacionālās un Eiropas pārvaldes institūcijas veidojot Eiropas teritoriālās attīstības modeli, kas veicinās jaunu ekonomisko stratēģiju izstrādi (investīcijas, izpēte un attīstība un sociālās (nodarbinātības) stratēģijas). |
| --- | --- |

d)

Runājot par teritoriālo kohēziju, ir nepieciešams pārskatīt Kopienas teritorijas struktūru, nodrošinot decentralizētu, harmonisku, sabalansētu un ilgtspējīgu attīstību. Šāda telpiskā plānošana ir veicama paturot prātā starpreģionālo fizisko un ekonomisko kohēziju, iesaistot vietējās, reģionālās, nacionālās un Eiropas pārvaldes institūcijas veidojot Eiropas teritoriālās attīstības modeli, kas veicinās jaunu ekonomisko stratēģiju izstrādi (investīcijas, izpēte un attīstība un sociālās (nodarbinātības) stratēģijas).

| e) | Ir nepieciešams apstiprināt politiku, kas ļaus ātrāk formulēt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas strukturālo politiku, kas tiktu izmantota kā instruments ekonomisko pārmaiņu un it īpaši industriālo izmaiņu prognozēšanai. Pašreizējie finanšu resursu griesti (1.24 %) – kuri varētu būt vēl zemāki 2007-2013 finanšu perspektīvā – ir pārāk zemi, lai apmierinātu visas vajadzības un tie ierobežo nepieciešamo pasākumu spektru, tādejādi traucējot straujāku kohēzijas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

e)

Ir nepieciešams apstiprināt politiku, kas ļaus ātrāk formulēt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas strukturālo politiku, kas tiktu izmantota kā instruments ekonomisko pārmaiņu un it īpaši industriālo izmaiņu prognozēšanai. Pašreizējie finanšu resursu griesti (1.24 %) – kuri varētu būt vēl zemāki 2007-2013 finanšu perspektīvā – ir pārāk zemi, lai apmierinātu visas vajadzības un tie ierobežo nepieciešamo pasākumu spektru, tādejādi traucējot straujāku kohēzijas mērķu sasniegšanu.

| f) | Būtiski ir fokusēties uz cilvēku resursiem, novirzot resursus profesionālajai apmācībai skolās un augstskolās, kā arī ieviest elastīgu pieeju dažādu dalībvalstu un reģionu problēmu risināšanai. |
| --- | --- |

f)

Būtiski ir fokusēties uz cilvēku resursiem, novirzot resursus profesionālajai apmācībai skolās un augstskolās, kā arī ieviest elastīgu pieeju dažādu dalībvalstu un reģionu problēmu risināšanai.

| g) | Īpašu palīdzību ir nepieciešams sniegt reģioniem, kuros rūpnieciskā ražošana ir pakļauta dramatiskai restrukturizācijai, īpaši nosakot tās nozares un reģionus, kuros pastāv risks zaudēt konkurētspēju; ir jāizstrādā īpaši priekšlikumi atbalsta sniegšanai, ņemot vērā katras nozares specifiku. Īpaša uzmanība jāpievērš industriālās restrukturizācijas sekām jaunajās ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

g)

Īpašu palīdzību ir nepieciešams sniegt reģioniem, kuros rūpnieciskā ražošana ir pakļauta dramatiskai restrukturizācijai, īpaši nosakot tās nozares un reģionus, kuros pastāv risks zaudēt konkurētspēju; ir jāizstrādā īpaši priekšlikumi atbalsta sniegšanai, ņemot vērā katras nozares specifiku. Īpaša uzmanība jāpievērš industriālās restrukturizācijas sekām jaunajās ES dalībvalstīs.

| h) | Šajā kontekstā ir nepieciešams ieviest “vislielākās labvēlības statusa” piešķiršanu reģioniem, līdz ar to nodrošinot iespēju piešķirt īpašu finansiālu atbalstu reģionālās attīstības mērķiem. Šajā procesā būtiska nozīme ir sociālajam dialogam un pilsoniskajam dialogam, iesaistot visas vietējās puses (uzņēmumus, universitātes, izpētes centrus, vietējās pārvaldes institūcijas, asociācijas, arodbiedrības utt.). Tādejādi būtu iespējams atjaunot reģionu ekonomisko struktūru, radot jaunas ekonomiskās aktivitātes alternatīvas. |
| --- | --- |

h)

Šajā kontekstā ir nepieciešams ieviest “vislielākās labvēlības statusa” piešķiršanu reģioniem, līdz ar to nodrošinot iespēju piešķirt īpašu finansiālu atbalstu reģionālās attīstības mērķiem. Šajā procesā būtiska nozīme ir sociālajam dialogam un pilsoniskajam dialogam, iesaistot visas vietējās puses (uzņēmumus, universitātes, izpētes centrus, vietējās pārvaldes institūcijas, asociācijas, arodbiedrības utt.). Tādejādi būtu iespējams atjaunot reģionu ekonomisko struktūru, radot jaunas ekonomiskās aktivitātes alternatīvas.

| i) | Ir nepieciešams veicināt reģionālo “apvienību” veidošanos, atbalstot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju nozares, radošās nozares un nozares, kuru pamatā ir spēcīga tehnoloģiskā bāzē, tādejādi uzlabojot reģiona potenciālu un kvalifikāciju un veicinot reģiona iespējas piesaistīt uzņēmumus un noturēt tos savā teritorijā. Tādejādi tiktu nodrošināts, ka industriālās izmaiņas un restrukturizācija rada spēcīgāku reģionālo konkurētspēju, lielāku ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un augstāku nodarbinātības līmeni.
  Ir būtiski veikt reģionu izpēti un kopīgi ar nacionālajām un reģionālajām pārvaldes institūcijām veikt plānošanas pasākumus ar mērķi pilnībā izmantot reģiona potenciālu izveidot “apvienību”. |
| --- | --- |

i)

Ir nepieciešams veicināt reģionālo “apvienību” veidošanos, atbalstot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju nozares, radošās nozares un nozares, kuru pamatā ir spēcīga tehnoloģiskā bāzē, tādejādi uzlabojot reģiona potenciālu un kvalifikāciju un veicinot reģiona iespējas piesaistīt uzņēmumus un noturēt tos savā teritorijā. Tādejādi tiktu nodrošināts, ka industriālās izmaiņas un restrukturizācija rada spēcīgāku reģionālo konkurētspēju, lielāku ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un augstāku nodarbinātības līmeni.

Ir būtiski veikt reģionu izpēti un kopīgi ar nacionālajām un reģionālajām pārvaldes institūcijām veikt plānošanas pasākumus ar mērķi pilnībā izmantot reģiona potenciālu izveidot “apvienību”.

| j) | Formulējot reģionālu industriālo modernizācijas politiku, ir jāņem vērā pozitīvā pieredze ar tādām sektorālajām programmām kā Rechar, Resider un Retext, lai pilnībā izmantotu reģionu attīstības potenciālu. |
| --- | --- |

j)

Formulējot reģionālu industriālo modernizācijas politiku, ir jāņem vērā pozitīvā pieredze ar tādām sektorālajām programmām kā Rechar, Resider un Retext, lai pilnībā izmantotu reģionu attīstības potenciālu.

| k) | Komisijai ir nepieciešams turpināt industriālās politikas modernizāciju un atjaunināšanu, lai saskaņotu šādas politikas nostādnes ar jaunās pasaules kontekstu. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi novērtē nesen iesniegto priekšlikumu pārskatīt industriālo politiku, kas tika iesniegts 2004. gada 20. aprīlī. (8) Īpaši būtiski ir nodrošināt industriālās politikas koordinēšanu ar citām Kopienas politikām, it īpaši vides politiku. |
| --- | --- |

k)

Komisijai ir nepieciešams turpināt industriālās politikas modernizāciju un atjaunināšanu, lai saskaņotu šādas politikas nostādnes ar jaunās pasaules kontekstu. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi novērtē nesen iesniegto priekšlikumu pārskatīt industriālo politiku, kas tika iesniegts 2004. gada 20. aprīlī. (8) Īpaši būtiski ir nodrošināt industriālās politikas koordinēšanu ar citām Kopienas politikām, it īpaši vides politiku.

| l) | Eiropai ir stingri jāievēro un jāievieš Starptautiskās darba organizācijas noteikumi; ja netiks veikti pasākumi “sociālā un nodokļu dempinga” pārtraukšanai citās jomās, kurās tirgus noteikumi netiek piemēroti vienlīdzīgi, ir iespējams izraisīt ekonomisko krīzi, kuras pamatā būtu Eiropas uzņēmumu zemā konkurētspēja. |
| --- | --- |

l)

Eiropai ir stingri jāievēro un jāievieš Starptautiskās darba organizācijas noteikumi; ja netiks veikti pasākumi “sociālā un nodokļu dempinga” pārtraukšanai citās jomās, kurās tirgus noteikumi netiek piemēroti vienlīdzīgi, ir iespējams izraisīt ekonomisko krīzi, kuras pamatā būtu Eiropas uzņēmumu zemā konkurētspēja.

| m) | Eiropai uz pasaules skatuves ir jāparāda sevi kā teritorijai, kurā ir augsts tehnoloģidkais, tehniskais un kvalifikācijas līmenis, un, lai to panāktu, ir nepieciešams pārskatīt izpētes atbalsta politika un cilvēku resursu politika. No aptuveni 14 000 Eiropas zinātnieku, kas dodas uz ASV studēt, tikai aptuveni 3000 plāno atgriezties Eiropā. Situācija ir raksturojama kā ārkārtīgi nopietna un ir nepieciešams veikt tūlītējus pasākumus. Kā viens no soļiem pareizajā virzienā ir pieminama iniciatīva “Reģioni par zināšanām” (KnowREG), kuras ietvaros 2004. gada 27. aprīlī tika nolemts izveidot 14 izmēģinājuma projektus, kas veicina ekonomikas zināšanas vietējā un reģionālā līmenī. |
| --- | --- |

m)

Eiropai uz pasaules skatuves ir jāparāda sevi kā teritorijai, kurā ir augsts tehnoloģidkais, tehniskais un kvalifikācijas līmenis, un, lai to panāktu, ir nepieciešams pārskatīt izpētes atbalsta politika un cilvēku resursu politika. No aptuveni 14 000 Eiropas zinātnieku, kas dodas uz ASV studēt, tikai aptuveni 3000 plāno atgriezties Eiropā. Situācija ir raksturojama kā ārkārtīgi nopietna un ir nepieciešams veikt tūlītējus pasākumus. Kā viens no soļiem pareizajā virzienā ir pieminama iniciatīva “Reģioni par zināšanām” (KnowREG), kuras ietvaros 2004. gada 27. aprīlī tika nolemts izveidot 14 izmēģinājuma projektus, kas veicina ekonomikas zināšanas vietējā un reģionālā līmenī.

| n) | Eiropas Padomei ir nepieciešams izveidot tiešu saistību starp konkurētspējas un zināšanu mērķiem no vienas puses un nākotnes reģionālo politiku no otras puses. |
| --- | --- |

n)

Eiropas Padomei ir nepieciešams izveidot tiešu saistību starp konkurētspējas un zināšanu mērķiem no vienas puses un nākotnes reģionālo politiku no otras puses.

Briselē, 2004. gada 30. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  14.1.2004., OV C 10, 105. lpp.

1

(2)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pašiniciatīvas atzinums par “Tirdzniecības politikas iespaidu uz industriālajām izmaiņām, īpašu vērību pievēršot tērauda rūpniecības nozarei” (CESE 668/2004).

2

(3)  Turpat.

3

(4)  NDT: traduction libre

4

(5)  2004. gada septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vēlas pieņemt pašiniciatīvas atzinumu par Uzņēmumu pārvietošanās mērogiem un sekām (CCMI/014).

5

(6)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Eiropas metropoles teritorijām: sociāli ekonomiskā ietekme uz Eiropas nākotni (CESE 968/2004)

6

(7)  14.1.2004., OV C 10, 105. lpp.

7

(8)  Komisijas paziņojums par Strukturālo izmaiņu veicināšana: industriālā politika paplašinātā Eiropā (COM(2004) 274)

8

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/49

---

Atzinums par Starptautisko konvenciju par migrējošo darba ņēmēju tiesību aizsardzību

(2004/C 302/12)

2004. gada 29. janvārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nolēma saskaņā ar tās kārtības noteikumu 29(2). pantu izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par Starptautisko konvenciju par migrējošo darba ņēmēju tiesību aizsardzību

Nodarbinātības, sociālo jautājumu un Savienības pilsonības darba grupa, kas bija atbildīga par komitejas darba par tēmu sagatavošanu, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 14. jūnijā. Ziņojuma sniedzējs bija Pariza Kastanosa (Pariza Castaños) kungs.

Savā 410. plenārajā sesijā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 30. jūnijs sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 162 balsīm “par”, 3 “pret” un 11 “atturoties”.

1.   Ievads

| 1.1 | Apvienoto Nāciju Ģenerālā Asambleja ar savu 1990. gada 18. decembra lēmumu Nr. 45/198, kas stājās spēkā 2003. gada 1. jūlijā un ko ratificēja 20 valstis, pieņēma Starptautisko konvenciju par migrējošo darba ņēmēju tiesību aizsardzību Patreiz 25 valstis ir ratificējušas konvenciju (1). Tādējādi tā ir starptautisks līgums, kurš ratificējošajām valstīm ir saistošs. |
| --- | --- |

1.1

Apvienoto Nāciju Ģenerālā Asambleja ar savu 1990. gada 18. decembra lēmumu Nr. 45/198, kas stājās spēkā 2003. gada 1. jūlijā un ko ratificēja 20 valstis, pieņēma Starptautisko konvenciju par migrējošo darba ņēmēju tiesību aizsardzību Patreiz 25 valstis ir ratificējušas konvenciju (1). Tādējādi tā ir starptautisks līgums, kurš ratificējošajām valstīm ir saistošs.

| 1.2 | Konvencijas mērķis ir aizsargāt cilvēktiesības un to cilvēku pašcieņu visā pasaulē, kas emigrē ekonomisku un ar nodarbinātību saistītu iemeslu dēļ ar atbilstošiem likumdošanas un pozitīvas nacionālās pieredzes līdzekļiem. Kopējai šādas starptautiskās likumdošanas par migrācijas politiku bāzei būtu jābūt demokrātijas un cilvēktiesību veicinātājai. Konvencijai arī jānodrošina līdzsvaru starp dažādām situācijām gan izcelsmes valstīs, gan arī mītnes valstīs. |
| --- | --- |

1.2

Konvencijas mērķis ir aizsargāt cilvēktiesības un to cilvēku pašcieņu visā pasaulē, kas emigrē ekonomisku un ar nodarbinātību saistītu iemeslu dēļ ar atbilstošiem likumdošanas un pozitīvas nacionālās pieredzes līdzekļiem. Kopējai šādas starptautiskās likumdošanas par migrācijas politiku bāzei būtu jābūt demokrātijas un cilvēktiesību veicinātājai. Konvencijai arī jānodrošina līdzsvaru starp dažādām situācijām gan izcelsmes valstīs, gan arī mītnes valstīs.

| 1.3 | Šī konvencija ir viena no septiņiem starptautiskajiem Apvienoto Nāciju līgumiem, kas vada cilvēktiesības. Tā atzīst, ka konkrētas pamata cilvēktiesības, kā tas ir noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, ir starptautiski jāgarantē visam migrējošajam darbaspēkam un to ģimenēm. Tā aptverošā un universālā veidā kodificē migrējošā darbaspēka un to ģimeņu tiesības uz vienādas attieksmes līguma bāzes. Tā izklāsta tās tiesības, kuras būtu jāpiešķir imigrantiem, kas ir regulārā un neregulārā stāvoklī, attiecinot minimālos aizsardzības standartus civilās, ekonomiskās, politiskās, sociālās un nodarbinātības tiesību izteiksmē un atzīstot, ka migrējošajam darbaspēkam ir jābūt nozīmīgām starptautiskajos nosacījumos garantētām tiesībām. |
| --- | --- |

1.3

Šī konvencija ir viena no septiņiem starptautiskajiem Apvienoto Nāciju līgumiem, kas vada cilvēktiesības. Tā atzīst, ka konkrētas pamata cilvēktiesības, kā tas ir noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, ir starptautiski jāgarantē visam migrējošajam darbaspēkam un to ģimenēm. Tā aptverošā un universālā veidā kodificē migrējošā darbaspēka un to ģimeņu tiesības uz vienādas attieksmes līguma bāzes. Tā izklāsta tās tiesības, kuras būtu jāpiešķir imigrantiem, kas ir regulārā un neregulārā stāvoklī, attiecinot minimālos aizsardzības standartus civilās, ekonomiskās, politiskās, sociālās un nodarbinātības tiesību izteiksmē un atzīstot, ka migrējošajam darbaspēkam ir jābūt nozīmīgām starptautiskajos nosacījumos garantētām tiesībām.

| 1.4 | Šī konvencija tālāk attīstīs iepriekšējās ILO (2) konvencijas, paplašinot likumīgo satvaru visai imigrācijai pasaulē un veicinot attieksmi pret imigrantiem, kā arī cenšoties novērst neregulāro imigrantu ekspluatāciju. Tā skatās uz migrācijas procesu kā kopumu no izglītības, atlases, izceļošanas, tranzīta un uzturēšanās nodarbinātības valstī skatu punkta, lai atgrieztos un atkārtoti sāktu dzīvot izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

1.4

Šī konvencija tālāk attīstīs iepriekšējās ILO (2) konvencijas, paplašinot likumīgo satvaru visai imigrācijai pasaulē un veicinot attieksmi pret imigrantiem, kā arī cenšoties novērst neregulāro imigrantu ekspluatāciju. Tā skatās uz migrācijas procesu kā kopumu no izglītības, atlases, izceļošanas, tranzīta un uzturēšanās nodarbinātības valstī skatu punkta, lai atgrieztos un atkārtoti sāktu dzīvot izcelsmes valstī.

| 1.5 | Katra valsts ir atbildīga par migrācijas plūsmu vadīšanu. EESK atbalsta Apvienoto Nāciju ģenerālsekretāra uzskatu un labāk aizstāv bilaterālu, reģionālu un starptautisku sadarbību starp izcelsmes valstīm un mītnes valstīm. Konvencija nedz veicina, nedz arī vada migrācijas plūsmas, bet drīzāk tiecas vienkārši nodrošināt pamata cilvēktiesību vispārējo atzīšanu un tāpēc pastiprina aizsardzību visā pasaulē. |
| --- | --- |

1.5

Katra valsts ir atbildīga par migrācijas plūsmu vadīšanu. EESK atbalsta Apvienoto Nāciju ģenerālsekretāra uzskatu un labāk aizstāv bilaterālu, reģionālu un starptautisku sadarbību starp izcelsmes valstīm un mītnes valstīm. Konvencija nedz veicina, nedz arī vada migrācijas plūsmas, bet drīzāk tiecas vienkārši nodrošināt pamata cilvēktiesību vispārējo atzīšanu un tāpēc pastiprina aizsardzību visā pasaulē.

| 1.6 | Konvencija apsver iespējamās administratīvās migrantu situācijas dažādos veidos: tā nodrošina katram indivīdam to pamata cilvēktiesību aizsardzību, piemērojot tālāk sasniedzamās tiesības legālajiem imigrantiem. |
| --- | --- |

1.6

Konvencija apsver iespējamās administratīvās migrantu situācijas dažādos veidos: tā nodrošina katram indivīdam to pamata cilvēktiesību aizsardzību, piemērojot tālāk sasniedzamās tiesības legālajiem imigrantiem.

| 1.7 | Līdz ar šo konvenciju starptautiskā kopiena un Apvienotās Nācijas ir atkārtoti apstiprinājušas savu vēlmi uzlabot sadarbību starp valstīm tādā veidā, lai novērstu un patiešām izskaustu nelikumīgu pārvešanu un slepenu imigrantu nodarbināšanu, kas atrodas neregulārā situācijā, kā arī paplašināt imigrantu pamata cilvēktiesību aizsardzību visā pasaulē (3). |
| --- | --- |

1.7

Līdz ar šo konvenciju starptautiskā kopiena un Apvienotās Nācijas ir atkārtoti apstiprinājušas savu vēlmi uzlabot sadarbību starp valstīm tādā veidā, lai novērstu un patiešām izskaustu nelikumīgu pārvešanu un slepenu imigrantu nodarbināšanu, kas atrodas neregulārā situācijā, kā arī paplašināt imigrantu pamata cilvēktiesību aizsardzību visā pasaulē (3).

2.   Imigrantu tiesības

| 2.1 | Konvencija tiecas nodrošināt migrējošam darbaspēkam vienādu attieksmi un tādus pašus likumīgos nosacījumus kā vietējam darbaspēkam. Tas nozīmē:






  — | novērst nehumānus dzīves un darba apstākļus, fizisko un seksuālo ļaunprātīgu izmantošanu un pazemojošu izturēšanos, tai skaitā verdzību (10., 11., 25., 54. pants). |
| --- | --- | --- |

2.1

Konvencija tiecas nodrošināt migrējošam darbaspēkam vienādu attieksmi un tādus pašus likumīgos nosacījumus kā vietējam darbaspēkam. Tas nozīmē:

—

novērst nehumānus dzīves un darba apstākļus, fizisko un seksuālo ļaunprātīgu izmantošanu un pazemojošu izturēšanos, tai skaitā verdzību (10., 11., 25., 54. pants).

| — | nodrošināt imigrantu domas brīvības, izpausmes brīvības un reliģijas brīvības tiesības (12., 13. pants). |
| --- | --- |

—

nodrošināt imigrantu domas brīvības, izpausmes brīvības un reliģijas brīvības tiesības (12., 13. pants).

| — | atzīt imigrantu konfidencialitātes un personīgās drošības tiesības (14., 15., 16. pants). |
| --- | --- |

—

atzīt imigrantu konfidencialitātes un personīgās drošības tiesības (14., 15., 16. pants).

| — | nodibināt pieeju efektīvai juridiskajai palīdzībai ar skaidrām tiesas prāvām, kas nodrošina līdzvērtības tiesības likuma priekšā un ne diskriminācijas tiesības, un kura laikā migrējošajam darbaspēkam ir piemērotas atbilstošas juridiskās darbības un ir nodrošināti tulku pakalpojumi (18., 19., 20. panti). |
| --- | --- |

—

nodibināt pieeju efektīvai juridiskajai palīdzībai ar skaidrām tiesas prāvām, kas nodrošina līdzvērtības tiesības likuma priekšā un ne diskriminācijas tiesības, un kura laikā migrējošajam darbaspēkam ir piemērotas atbilstošas juridiskās darbības un ir nodrošināti tulku pakalpojumi (18., 19., 20. panti).

| — | nodrošina imigrantiem piekļuvi informācijai par to tiesībām (33., 37. pants). |
| --- | --- |

—

nodrošina imigrantiem piekļuvi informācijai par to tiesībām (33., 37. pants).

| — | nodrošina visiem imigrantiem līdzvērtīgu piekļuvi izglītībai un sociālajiem dienestiem (27., 28., 30., 43. līdz 45., 54. panti). |
| --- | --- |

—

nodrošina visiem imigrantiem līdzvērtīgu piekļuvi izglītībai un sociālajiem dienestiem (27., 28., 30., 43. līdz 45., 54. panti).

| — | atzīst imigrantu tiesības pievienoties un piedalīties arodbiedrību savienībās (26., 40. pants). |
| --- | --- |

—

atzīst imigrantu tiesības pievienoties un piedalīties arodbiedrību savienībās (26., 40. pants).

| 2.2 | Konvencija arī izvirza noteikumus, ka imigrantiem ir jābūt tiesībām paturēt saites ar savām izcelsmes valstīm. Tas nozīmē:






  — | nodrošināt, lai imigranti var atgriezties savās izcelsmes valstīs, ja vien tie vēlas, kā arī tiem atļaut reizēm apciemot savu zemi un veidot kultūras saiknes (8., 31., 38. pants). |
| --- | --- | --- |

2.2

Konvencija arī izvirza noteikumus, ka imigrantiem ir jābūt tiesībām paturēt saites ar savām izcelsmes valstīm. Tas nozīmē:

—

nodrošināt, lai imigranti var atgriezties savās izcelsmes valstīs, ja vien tie vēlas, kā arī tiem atļaut reizēm apciemot savu zemi un veidot kultūras saiknes (8., 31., 38. pants).

| — | nodrošināt imigrantu politisko dalību savā izcelsmes valstī (41., 42. pants) |
| --- | --- |

—

nodrošināt imigrantu politisko dalību savā izcelsmes valstī (41., 42. pants)

| — | garantēt imigrantu tiesības nosūtīt ieņēmumus uz savām izcelsmes valstīm (32., 46. līdz 48. pants). |
| --- | --- |

—

garantēt imigrantu tiesības nosūtīt ieņēmumus uz savām izcelsmes valstīm (32., 46. līdz 48. pants).

| 2.3 | Konvencija ir balstīta uz fundamentāla principa, kas nodrošina minimālo aizsardzības līmeni visiem imigrantiem. Tā izskata divas iespējamās situācijas, kurās migrējošais darbaspēks var atrasties (regulārais vai neregulārais), izklāstot tālāk sasniedzamu tiesību virkni legāliem imigrantiem un atzīstot dažas pamattiesības neregulāriem imigrantiem. |
| --- | --- |

2.3

Konvencija ir balstīta uz fundamentāla principa, kas nodrošina minimālo aizsardzības līmeni visiem imigrantiem. Tā izskata divas iespējamās situācijas, kurās migrējošais darbaspēks var atrasties (regulārais vai neregulārais), izklāstot tālāk sasniedzamu tiesību virkni legāliem imigrantiem un atzīstot dažas pamattiesības neregulāriem imigrantiem.

| 2.4 | Konvencija izvirza, ka ir jābūt uzsāktām darbībām nelegālās imigrācijas izskaušanā, principā ierobežojot maldinošu informāciju, ko izmanto, lai cilvēkus iesaistītu neregulārā imigrācijā, un uzliekot sankcijas nedokumentētiem imigrantu pārvadātājiem un nodarbinātājiem. |
| --- | --- |

2.4

Konvencija izvirza, ka ir jābūt uzsāktām darbībām nelegālās imigrācijas izskaušanā, principā ierobežojot maldinošu informāciju, ko izmanto, lai cilvēkus iesaistītu neregulārā imigrācijā, un uzliekot sankcijas nedokumentētiem imigrantu pārvadātājiem un nodarbinātājiem.

| 2.5 | Tā iedibina Visa migrējošā darbaspēka un to ģimenes locekļu tiesību aizsardzības komiteju, kas sastāv no 10 ekspertiem, kurus nozīmē pušu valstis un kas pārraudzīs konvencijas pielietojumu. |
| --- | --- |

2.5

Tā iedibina Visa migrējošā darbaspēka un to ģimenes locekļu tiesību aizsardzības komiteju, kas sastāv no 10 ekspertiem, kurus nozīmē pušu valstis un kas pārraudzīs konvencijas pielietojumu.

3.   Rietumu valstis joprojām nav ratificējušas konvenciju

| 3.1 | Starptautiskā imigrācija ir galvenās ekonomiskās un sociālās nevienlīdzības sekas starp ziemeļu bagātajām un jaunattīstības valstīm. Šī nevienlīdzība mūsdienu pieaugoši globalizētajā ekonomiskajā sistēmā padziļinās. Un, neskatoties uz to, šo valstu vairākums, kas ir ratificējušas konvenciju, ir imigrantu izcelsmes valstis. Eiropas Savienības dalībvalstis, Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Austrālija, Japāna un atlikušās rietumu pasaules valstis, kuras ir mītnes valstis lielajam vairumam imigrantu (4), vēl nav ne ratificējušas, ne arī parakstījušas (5) konvenciju. |
| --- | --- |

3.1

Starptautiskā imigrācija ir galvenās ekonomiskās un sociālās nevienlīdzības sekas starp ziemeļu bagātajām un jaunattīstības valstīm. Šī nevienlīdzība mūsdienu pieaugoši globalizētajā ekonomiskajā sistēmā padziļinās. Un, neskatoties uz to, šo valstu vairākums, kas ir ratificējušas konvenciju, ir imigrantu izcelsmes valstis. Eiropas Savienības dalībvalstis, Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Austrālija, Japāna un atlikušās rietumu pasaules valstis, kuras ir mītnes valstis lielajam vairumam imigrantu (4), vēl nav ne ratificējušas, ne arī parakstījušas (5) konvenciju.

| 3.2 | Eiropas Savienībai, kas vēlas iedibināt starptautiskos likumus vairumā zonu (starptautiskajā tirdzniecībā Pasaules Tirdzniecības organizācijā, apkārtējā vidē ar Kijoto palīdzību utt.), ir arī jānodrošina, lai imigrantu pamattiesības būtu nodrošinātas ar šādu starptautisko normu palīdzību. |
| --- | --- |

3.2

Eiropas Savienībai, kas vēlas iedibināt starptautiskos likumus vairumā zonu (starptautiskajā tirdzniecībā Pasaules Tirdzniecības organizācijā, apkārtējā vidē ar Kijoto palīdzību utt.), ir arī jānodrošina, lai imigrantu pamattiesības būtu nodrošinātas ar šādu starptautisko normu palīdzību.

4.   Imigrācijas politika Eiropas Savienības robežās

| 4.1 | Eiropas Savienība ir zona, kurā cilvēktiesības ir aizstāvētas un aizsargātas un ir piemērota lielākā daļa Apvienoto Nāciju starptautisko juridisko dokumentu. Eiropas Savienībai šajā jomā ir arī pašai savi dokumenti, piemēram, tādi kā Eiropas konvencija par cilvēktiesībām un Pamattiesību harta. |
| --- | --- |

4.1

Eiropas Savienība ir zona, kurā cilvēktiesības ir aizstāvētas un aizsargātas un ir piemērota lielākā daļa Apvienoto Nāciju starptautisko juridisko dokumentu. Eiropas Savienībai šajā jomā ir arī pašai savi dokumenti, piemēram, tādi kā Eiropas konvencija par cilvēktiesībām un Pamattiesību harta.

| 4.2 | Eiropas Savienība ir arī izstrādājusi virkni juridisko dokumentu, lai darbotos pret diskrimināciju (6). Neskatoties uz to, dažādi eksperti, tai skaitā Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centrs (7), ir ziņojis par diskrimināciju, ko migranti ir pārcietuši savu darba apstākļu ziņā. |
| --- | --- |

4.2

Eiropas Savienība ir arī izstrādājusi virkni juridisko dokumentu, lai darbotos pret diskrimināciju (6). Neskatoties uz to, dažādi eksperti, tai skaitā Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centrs (7), ir ziņojis par diskrimināciju, ko migranti ir pārcietuši savu darba apstākļu ziņā.

| 4.3 | Kopš Tamperes Eiropas Padome un Eiropas Savienība veido vispārējo likumdošanu, kas vada patvērumu un imigrāciju; toreiz Tampere izlaida pamatīgu politisko bāzi, sekmējot Savienību saskaņot tās imigrācijas un patvēruma likumdošanu un uzlabot sadarbību ar trešajām valstīm migrācijas plūsmas vadīšanai. Turklāt Tamperē tika panākta vienošanās, ka vajag garantēt drošu attieksmi pret visām personām un attīstīt politikas, kas veicinātu integrāciju un novērstu diskrimināciju. |
| --- | --- |

4.3

Kopš Tamperes Eiropas Padome un Eiropas Savienība veido vispārējo likumdošanu, kas vada patvērumu un imigrāciju; toreiz Tampere izlaida pamatīgu politisko bāzi, sekmējot Savienību saskaņot tās imigrācijas un patvēruma likumdošanu un uzlabot sadarbību ar trešajām valstīm migrācijas plūsmas vadīšanai. Turklāt Tamperē tika panākta vienošanās, ka vajag garantēt drošu attieksmi pret visām personām un attīstīt politikas, kas veicinātu integrāciju un novērstu diskrimināciju.

| 4.4 | Komiteja ir noformējusi daudzus likumdošanas atzinumus, kas tomēr ir sastapušies ar ievērojamu pretestību padomes iekšienē. (8) Turpmākajos četros gados rezultāti tika sadalīti: pieņemtā likumdošana nedod cerības un ir tālu no Tamperes mērķiem; Komisijas atzinumi; Parlamenta nostāja un EESK pozīcija. Pašreizējā sistēma, komitejas iekšienē izmantojamā sistēma, lai pieņemtu līgumus, pieļauj, ka atzinumi tiek aizkavēti. Tas, saistīts ar dažu valdību attieksmēm, padara ļoti grūtu vienošanās pieņemšanu. |
| --- | --- |

4.4

Komiteja ir noformējusi daudzus likumdošanas atzinumus, kas tomēr ir sastapušies ar ievērojamu pretestību padomes iekšienē. (8) Turpmākajos četros gados rezultāti tika sadalīti: pieņemtā likumdošana nedod cerības un ir tālu no Tamperes mērķiem; Komisijas atzinumi; Parlamenta nostāja un EESK pozīcija. Pašreizējā sistēma, komitejas iekšienē izmantojamā sistēma, lai pieņemtu līgumus, pieļauj, ka atzinumi tiek aizkavēti. Tas, saistīts ar dažu valdību attieksmēm, padara ļoti grūtu vienošanās pieņemšanu.

| 4.5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar virkni atzinumu ir saukusi Padomi, lai darbotos ar lielāku atbildību un pieņemtu konstruktīvākas pieejas, kas ir balstītas uz sadarbības palielināšanos. Eiropas Savienībai kļūst ārkārtīgi nepieciešams, lai būtu piemērota vispārējā likumdošana, kas veicinātu migrācijas vadīšanu likumīgā un caurredzamā veidā. |
| --- | --- |

4.5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar virkni atzinumu ir saukusi Padomi, lai darbotos ar lielāku atbildību un pieņemtu konstruktīvākas pieejas, kas ir balstītas uz sadarbības palielināšanos. Eiropas Savienībai kļūst ārkārtīgi nepieciešams, lai būtu piemērota vispārējā likumdošana, kas veicinātu migrācijas vadīšanu likumīgā un caurredzamā veidā.

| 4.6 | EESK ir ieskicējusi vairākus atzinumus, (9) kuros tā steidzina Eiropas Savienību pieņemt politiku, kas nodrošinās to, ka ekonomiskā imigrācija norisinās caur likumīgiem kanāliem, neregulārā imigrācija tiek novērsta un nelikumīgā cilvēku pārvadāšana tiek apturēta. |
| --- | --- |

4.6

EESK ir ieskicējusi vairākus atzinumus, (9) kuros tā steidzina Eiropas Savienību pieņemt politiku, kas nodrošinās to, ka ekonomiskā imigrācija norisinās caur likumīgiem kanāliem, neregulārā imigrācija tiek novērsta un nelikumīgā cilvēku pārvadāšana tiek apturēta.

| 4.7 | Atsaucoties uz iepriekšminēto, direktīvas apstiprināšana imigrantu iebraukšanas, apmešanās un piekļuves nodarbinātībai nosacījumos, kas ir balstīti uz Komisijas priekšlikumu (10) un ņem vērā EESK (11) atzinumu, pašlaik ir steidzams jautājums. |
| --- | --- |

4.7

Atsaucoties uz iepriekšminēto, direktīvas apstiprināšana imigrantu iebraukšanas, apmešanās un piekļuves nodarbinātībai nosacījumos, kas ir balstīti uz Komisijas priekšlikumu (10) un ņem vērā EESK (11) atzinumu, pašlaik ir steidzams jautājums.

| 4.8 | Saloniki Eiropas Padome aicināja Komisijas paziņojumu imigrācijas, integrācijas un nodarbinātības lietās (12), kuros Padome paredz, ka darba migrācija Eiropas Savienībā turpmākajos gados ārkārtīgi pieaugs un ka tāpēc būs nepieciešama atbilstoša likumdošana, kas sekmētu imigrāciju, lai tā tiktu vadīta likumīgā satvarā. Komisija arī paziņo, ka būs nepieciešamas integrācijas politikas, kas ir virzītas uz migrantu populāciju un pūlēm samazināt visas ekspluatācijas un diskriminācijas formas. |
| --- | --- |

4.8

Saloniki Eiropas Padome aicināja Komisijas paziņojumu imigrācijas, integrācijas un nodarbinātības lietās (12), kuros Padome paredz, ka darba migrācija Eiropas Savienībā turpmākajos gados ārkārtīgi pieaugs un ka tāpēc būs nepieciešama atbilstoša likumdošana, kas sekmētu imigrāciju, lai tā tiktu vadīta likumīgā satvarā. Komisija arī paziņo, ka būs nepieciešamas integrācijas politikas, kas ir virzītas uz migrantu populāciju un pūlēm samazināt visas ekspluatācijas un diskriminācijas formas.

| 4.9 | Dažas nacionālās likumdošanas attiecībā uz imigrāciju pilnībā nerēķinās ar piemērojamo starptautisko cilvēktiesību konvenciju, bet dažas Eiropas direktīvas (piemēram, par ģimenes atkalapvienošanos) pamatcilvēktiesību pārkāpumu dēļ tiek kritizētas no dažādu NVO un Eiropas Parlamenta puses. EESK uzskata, ka pastāvošajai starptautiskajai cilvēktiesību konvencijai, kā arī ES Pamattiesību hartai ir jābūt par pamatu visai Eiropas likumdošanas struktūrai imigrācijas jautājumā. |
| --- | --- |

4.9

Dažas nacionālās likumdošanas attiecībā uz imigrāciju pilnībā nerēķinās ar piemērojamo starptautisko cilvēktiesību konvenciju, bet dažas Eiropas direktīvas (piemēram, par ģimenes atkalapvienošanos) pamatcilvēktiesību pārkāpumu dēļ tiek kritizētas no dažādu NVO un Eiropas Parlamenta puses. EESK uzskata, ka pastāvošajai starptautiskajai cilvēktiesību konvencijai, kā arī ES Pamattiesību hartai ir jābūt par pamatu visai Eiropas likumdošanas struktūrai imigrācijas jautājumā.

5.   Eiropas Savienības vispārējās vērtības pasaulē

| 5.1 | Pēdējā laikā Savienotās Valstis ir izstrādājušas vienpusēju pieeju starptautisko attiecību vadīšanai. Šīs situācijas rezultātā visa Apvienoto Nāciju sistēma uzrāda nopietnas problēmas. Rezultātā vienīgā pašlaik pastāvošā sistēma, kurā var meklēt daudzpusējus starptautisko konfliktu risinājumus un kas ir balstīta uz sadarbību, ir briesmās. |
| --- | --- |

5.1

Pēdējā laikā Savienotās Valstis ir izstrādājušas vienpusēju pieeju starptautisko attiecību vadīšanai. Šīs situācijas rezultātā visa Apvienoto Nāciju sistēma uzrāda nopietnas problēmas. Rezultātā vienīgā pašlaik pastāvošā sistēma, kurā var meklēt daudzpusējus starptautisko konfliktu risinājumus un kas ir balstīta uz sadarbību, ir briesmās.

| 5.2 | Eiropas Savienība, kaut gan ar lielām grūtībām, ir izveidojusi savu kopējo ārpolitiku, kurā Apvienotajām Nācijām būs nozīmīga loma. Nākotnes Konstitucionālais līgums konsolidēs šo ārpolitikas uzdevumu kā vienu no Kopienas uzdevumiem. |
| --- | --- |

5.2

Eiropas Savienība, kaut gan ar lielām grūtībām, ir izveidojusi savu kopējo ārpolitiku, kurā Apvienotajām Nācijām būs nozīmīga loma. Nākotnes Konstitucionālais līgums konsolidēs šo ārpolitikas uzdevumu kā vienu no Kopienas uzdevumiem.

| 5.3 | Eiropas Savienības attiecības ārpusē ir balstītas uz daudzpusību un aktīvu līdzdalību Apvienoto Nāciju sistēmā. Pēdējā dokumentā (13) Eiropas Komisija apgalvoja, ka: “Izaicinājums, ar ko pašlaik saskaras ANO, ir skaidrs: “globālā vadība” kļūs vāja, ja multilaterālās institūcijas nespēj nodrošināt efektīvu to lēmumu un normu īstenošanu – vai nu starptautiskā miera un drošības lielajā pasaules politikas sfērā, vai nu praktisko saistību īstenošanā, kas ir veiktas pēdējās ANO konferencēs sociālajās, ekonomiskajās un apkārtējās vides jomās. ES šai sakarā ir īpaša atbildība. No vienas puses tā ir izveidojusi multilaterālismu kā konstantu tās ārējo attiecību principu. No otras puses, īstenojot un pat pārsniedzot savas starptautiskās saistības, tā varēja un tai būtu jākalpo par paraugu citiem”. |
| --- | --- |

5.3

Eiropas Savienības attiecības ārpusē ir balstītas uz daudzpusību un aktīvu līdzdalību Apvienoto Nāciju sistēmā. Pēdējā dokumentā (13) Eiropas Komisija apgalvoja, ka: “Izaicinājums, ar ko pašlaik saskaras ANO, ir skaidrs: “globālā vadība” kļūs vāja, ja multilaterālās institūcijas nespēj nodrošināt efektīvu to lēmumu un normu īstenošanu – vai nu starptautiskā miera un drošības lielajā pasaules politikas sfērā, vai nu praktisko saistību īstenošanā, kas ir veiktas pēdējās ANO konferencēs sociālajās, ekonomiskajās un apkārtējās vides jomās. ES šai sakarā ir īpaša atbildība. No vienas puses tā ir izveidojusi multilaterālismu kā konstantu tās ārējo attiecību principu. No otras puses, īstenojot un pat pārsniedzot savas starptautiskās saistības, tā varēja un tai būtu jākalpo par paraugu citiem”.

| 5.4 | Globalizācija rada jaunas iespējas un jaunas problēmas pasaules kārtībai (14). Mūsdienās migrācija izraisa lielas problēmas gan pašiem migrantiem, gan arī izcelsmes un mītnes valstīm. Izaicinājums, ar kuru mēs saskaramies, ir pārveidot šīs problēmas par iespēju gan ikvienam, gan migrantiem, gan arī izcelsmes un mītnes valstīm. Daudzpusīgums un starptautiskā sadarbība ir ceļš uz labu globālu vadību, uz likumu un institūciju sistēmu, kuras nodibināja starptautiskā kopiena un kas ir vispārēji atzītas. |
| --- | --- |

5.4

Globalizācija rada jaunas iespējas un jaunas problēmas pasaules kārtībai (14). Mūsdienās migrācija izraisa lielas problēmas gan pašiem migrantiem, gan arī izcelsmes un mītnes valstīm. Izaicinājums, ar kuru mēs saskaramies, ir pārveidot šīs problēmas par iespēju gan ikvienam, gan migrantiem, gan arī izcelsmes un mītnes valstīm. Daudzpusīgums un starptautiskā sadarbība ir ceļš uz labu globālu vadību, uz likumu un institūciju sistēmu, kuras nodibināja starptautiskā kopiena un kas ir vispārēji atzītas.

| 5.5 | Kā Kofi Annans, Apvienoto Nāciju ģenerālsekretārs, 2004. gada 29. janvārī teica Eiropas Parlamentā, starptautiskā sadarbība ir labākā pieeja, lai vadītu turpmākajos gados pieaugošo starptautisko migrāciju: “Tikai ar sadarbību – abpusēju, reģionālu un globālu – mēs varam veidot partnerattiecības starp saņēmējām un nosūtītājām valstīm, kas ir abu interesēs; izpētīt inovācijas, lai padarītu migrāciju par attīstības vadītāju; efektīvi cīnītos ar kontrabandistiem un pārvadātājiem un vienotos par vispārējiem izturēšanās standartiem pret migrantiem un migrācijas vadības standartiem”. |
| --- | --- |

5.5

Kā Kofi Annans, Apvienoto Nāciju ģenerālsekretārs, 2004. gada 29. janvārī teica Eiropas Parlamentā, starptautiskā sadarbība ir labākā pieeja, lai vadītu turpmākajos gados pieaugošo starptautisko migrāciju: “Tikai ar sadarbību – abpusēju, reģionālu un globālu – mēs varam veidot partnerattiecības starp saņēmējām un nosūtītājām valstīm, kas ir abu interesēs; izpētīt inovācijas, lai padarītu migrāciju par attīstības vadītāju; efektīvi cīnītos ar kontrabandistiem un pārvadātājiem un vienotos par vispārējiem izturēšanās standartiem pret migrantiem un migrācijas vadības standartiem”.

| 5.6 | Eiropa ir brīvības, demokrātijas, kā arī tāda zona, kur tiek ņemtas vērā visu cilvēku cilvēktiesības. Lai spēcinātu šīs vērtības nākotnē, visām ES dalībvalstīm ir jāratificē starptautiskās konvencijas, kas aizsargā šīs pamata cilvēktiesības, bet to juridiskos priekšrakstus ir jāiesaista gan Kopienas, gan arī nacionālajā likumdošanā. |
| --- | --- |

5.6

Eiropa ir brīvības, demokrātijas, kā arī tāda zona, kur tiek ņemtas vērā visu cilvēku cilvēktiesības. Lai spēcinātu šīs vērtības nākotnē, visām ES dalībvalstīm ir jāratificē starptautiskās konvencijas, kas aizsargā šīs pamata cilvēktiesības, bet to juridiskos priekšrakstus ir jāiesaista gan Kopienas, gan arī nacionālajā likumdošanā.

| 5.7 | Eiropas Konstitūcijas projekta 7. pants aizstāv Eiropas Savienības iestāju Eiropas cilvēktiesību un pamatbrīvības aizsardzības konvencijā. EESK to atbalsta. EESK arī atbalsta Savienības Pamattiesību hartas iekļaušanu konstitūcijā, kas Savienībā radīs vispārējo visu cilvēktiesību pamatu. |
| --- | --- |

5.7

Eiropas Konstitūcijas projekta 7. pants aizstāv Eiropas Savienības iestāju Eiropas cilvēktiesību un pamatbrīvības aizsardzības konvencijā. EESK to atbalsta. EESK arī atbalsta Savienības Pamattiesību hartas iekļaušanu konstitūcijā, kas Savienībā radīs vispārējo visu cilvēktiesību pamatu.

| 5.8 | Šīm vērtībām ir arī jākļūst par Savienības starptautisko attiecību nozīmīgu daļu. Eiropai ir jāveicina kopēja juridiskas organizācijas izveide, lai aizsargātu visu cilvēku pasaulē pamattiesības neatkarīgi no to izcelsmes un dzīves vietas uz starptautisko, Apvienoto Nāciju izdoto konvenciju pamata. |
| --- | --- |

5.8

Šīm vērtībām ir arī jākļūst par Savienības starptautisko attiecību nozīmīgu daļu. Eiropai ir jāveicina kopēja juridiskas organizācijas izveide, lai aizsargātu visu cilvēku pasaulē pamattiesības neatkarīgi no to izcelsmes un dzīves vietas uz starptautisko, Apvienoto Nāciju izdoto konvenciju pamata.

6.   EESK ieteikums

| 6.1 | Kopā ar atzinumiem, kas ir izstrādāti Eiropas imigrācijas politikas un Eiropas Parlamenta atzinuma atbalstam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja mudina Eiropas Savienības dalībvalstis ratificēt Visa migrējošā darbaspēka un to ģimenes locekļu tiesību aizsardzību konvenciju, ko 1990. gada 18. decembrī apstiprināja Apvienoto Nāciju Ģenerālā Asambleja ar rezolūciju Nr. 45/158, kas stājās spējā 2003. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

6.1

Kopā ar atzinumiem, kas ir izstrādāti Eiropas imigrācijas politikas un Eiropas Parlamenta atzinuma atbalstam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja mudina Eiropas Savienības dalībvalstis ratificēt Visa migrējošā darbaspēka un to ģimenes locekļu tiesību aizsardzību konvenciju, ko 1990. gada 18. decembrī apstiprināja Apvienoto Nāciju Ģenerālā Asambleja ar rezolūciju Nr. 45/158, kas stājās spējā 2003. gada 1. jūlijā.

| 6.2 | EESK mudina Komisijas prezidentu un pašreizējo Padomes prezidentūru veikt nepieciešamās politiskās darbības, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis turpmākajos 24 mēnešos ratificētu šo konvenciju un arī ES ratificē Konvenciju, tiklīdz Konstitucionālais Līgums dod tai tiesības parakstīt starptautiskas vienošanās. Lai sekmētu ratifikāciju, Komisija veiks pētījumu, analizējot nacionālo un Kopienas likumdošanu attiecībā uz konvenciju. Bez tam sociālie partneri un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas atbalstīs EESK un Komisiju tās centienos pēc ratifikācijas. |
| --- | --- |

6.2

EESK mudina Komisijas prezidentu un pašreizējo Padomes prezidentūru veikt nepieciešamās politiskās darbības, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis turpmākajos 24 mēnešos ratificētu šo konvenciju un arī ES ratificē Konvenciju, tiklīdz Konstitucionālais Līgums dod tai tiesības parakstīt starptautiskas vienošanās. Lai sekmētu ratifikāciju, Komisija veiks pētījumu, analizējot nacionālo un Kopienas likumdošanu attiecībā uz konvenciju. Bez tam sociālie partneri un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas atbalstīs EESK un Komisiju tās centienos pēc ratifikācijas.

Briselē, 2004. gada 30. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Azerbaidžana, Belīze, Bolīvija, Bosnija Hercegovina, Burkina Faso, Kape Verde, Kolumbija, Ekvadora, Ēģipte, Salvadora, Gana, Gvatemala, Gvineja, Kirgizistāna, Mali, Meksika, Maroka, Filipīnas, Senegāla, Seišelu salas, Šrilanka, Tadžikistana, Timora- Leste, Uganda, Urugvaja.

1

(2)  1949. gada Vienošanās Nr. 97 un 1975. gada Vienošanās Nr. 143.

2

(3)  Saskaņā ar Starptautisko Migrācijas organizāciju 175 miljoni cilvēku pašlaik dzīvo citā valstī, bet nevis tajā, kur ir dzimuši vai kuras pilsonība tiem ir.

3

(4)  55 % no visiem pasaules imigrantiem dzīvo Ziemeļamerikā un Rietumeiropā.

4

(5)  Parakstītājvalstis ir valstis, ka ir izteikušas savu vēlmi pievienoties konvencijai nākotnē, piemēram, tādas kā Čīle, Bangladeša, Turcija, Kamora, Gvineja Bisaja, Paragvaja, Sao Tame un Principa, Sierra Leone, Burkina Faso un Togo.

5

(6)  2000/43 direktīva un 2000/78 direktīva.

6

(7)  Skatīt ziņojumu “Migranti, minoritātes un nodarbinātība: Izslēgšana un diskriminācija 15 ES valstīs”; 2003. gada oktobris.

7

(8)  Komisija jau 1994. gadā savā Baltajā grāmatā par Eiropas sociālo politiku (COM(1994) 333 galīgā red.) ieteica dalībvalstīm ratificēt konvenciju.

8

(9)  Skat. EESK atzinumus par ģimenes atkalapvienošanos (18.7.2000. OV C 204 un 7.10.2002. OV C 241); par Komisijas paziņojumu par Kopienas imigrācijas politiku (17.9.2001 OV C 260); par ilgtermiņa rezidentu statusu (8.2.2002. OV C 36); par ienākšanas un apmešanās nosacījumiem, lai gūtu apmaksātu darbu (3.4.2002. OV C 80); par vispārējo nelegālās imigrācijas politiku (21.06.2002 OV C 149); par ienākšanas un apmešanās nosacījumiem, lai mācītos, iegūtu arodizglītību vai piedalītos brīvprātīgo dienestā (6.6.200.3 OV C 133); un par Eiropas Savienības pilsonības ieguvi (3.9.2003 OV C 208).

9

(10)  Skat. 27.11.2001; OV C 332

10

(11)  EESK 03.04.2002 OV C 80 atzinums (ziņojuma sniedzējs Pariza Kastanosa kungs (Pariza Castaños)).

11

(12)  Komisijas paziņojums COM(2003) 336 galīgā red. un EESK atzinums 30.03.2004 OV C 80 (ziņojuma sniedzējs Pariza Kastanosa kungs (Pariza Castaños)).

12

(13)  COM(2003) 526 galīgā red. “Eiropas Savienība un Apvienotās Nācijas: Multilaterālisma izvēle ”.

13

(14)  Skat. EESK informācijas ziņojumu (CES 326/2001) “ Uzvarēt globalizāciju- vājākajiem nav citas izvēles”; ziņojuma sniedzējs: Baezas kungs (Baeza).

14

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/53

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tēmu Kopējās lauksaimniecības politikas 2. pīlārs: lauku telpas attīstības politikas izmaiņu perspektīvas (Zalcburgas Konferences turpinājums)

(2004/C 302/13)

2004. gada 29. janvārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, saskaņā ar sava Iekšējā reglamenta 29. panta 2. paragrāfu, nolēma izstrādāt iniciatīvas atzinumu par sekojošu tēmu: Kopējās lauksaimniecības politikas 2. pīlārs: lauku telpas attīstības politikas izmaiņu perspektīvas (Zalcburgas konferences turpinājums)

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides aizsardzības darba grupa attiecīgajā jomā tika nozīmēta sagatavot Komitejas darbus.

Pēc 2004. gada 3. maija Lauksaimniecības ģenerāldirektora Silva Rodriguez kunga Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai adresētās vēstules, Eiropas Komisija norādīja, ka pēc iespējas ātrāk tā gribētu iepazīties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas nostāju šajā jautājumā. Ņemot vērā darbu steidzamību, savas 410. plenārās sesijas laikā 2004. gada 30. jūnijā/1. jūlijā (30. jūnija sēde), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja izraudzījās Gilbert BROS kungu kā galveno ziņotāju (1) un pieņēma šo atzinumu ar 127 balsīm par un 9 atturoties.

1.   Ievads

| 1.1 | 2003.gada novembrī Komisija Zalcburgā bija noorganizējusi konferenci par lauku telpas attīstības kopējo politiku sakarā ar Eiropas Savienības paplašināšanās perspektīvu. Pēc Cork konferences par “dzīvotspējīgu lauku vidi” (2), parauga, tur varēja:






  — | apvienot galvenās dalībpersonas, kuras iesaistītas lauku telpas attīstības politikas izstrādē un ieviešanā; |
| --- | --- | --- |

1.1

2003.gada novembrī Komisija Zalcburgā bija noorganizējusi konferenci par lauku telpas attīstības kopējo politiku sakarā ar Eiropas Savienības paplašināšanās perspektīvu. Pēc Cork konferences par “dzīvotspējīgu lauku vidi” (2), parauga, tur varēja:

—

apvienot galvenās dalībpersonas, kuras iesaistītas lauku telpas attīstības politikas izstrādē un ieviešanā;

| — | deklarācijā piedāvāt dalībpersonām galvenās lauku attīstības politikas orientācijas; |
| --- | --- |

—

deklarācijā piedāvāt dalībpersonām galvenās lauku attīstības politikas orientācijas;

| — | precizēt galvenos “lauku telpu fondu” darbības virzienus, ņemot vērā diskusijas par budžetu finansu perspektīvām laika periodam no 2007. līdz 2013.gadam. |
| --- | --- |

—

precizēt galvenos “lauku telpu fondu” darbības virzienus, ņemot vērā diskusijas par budžetu finansu perspektīvām laika periodam no 2007. līdz 2013.gadam.

Tieši tāpēc Komiteja piedāvā, lai pētījumi par lauku teritoriju attīstības politikas piemērošanu laika posmā no 2007. līdz 2013.gadam balstītos uz šīs konferences slēdzieniem.

| 1.2 | Konstatējot, ka līdz ar Eiropas Savienības paplašināšanos, tai pievienosies ļoti plaša lauku teritoriju dažādība, un it īpaši sociālā un darba vietu jaunajās Dalībvalstīs jautājuma dominante, Komiteja uzskata, ka ir svarīgi noteikt sakarību un koordināciju starp reģionu politiku un CAP otro pīlāru. |
| --- | --- |

1.2

Konstatējot, ka līdz ar Eiropas Savienības paplašināšanos, tai pievienosies ļoti plaša lauku teritoriju dažādība, un it īpaši sociālā un darba vietu jaunajās Dalībvalstīs jautājuma dominante, Komiteja uzskata, ka ir svarīgi noteikt sakarību un koordināciju starp reģionu politiku un CAP otro pīlāru.

| 1.3 | Komisija nopublicēja divus dokumentus, kas izklāsta finansu perspektīvas plānošanai (3) nākotnes periodam un 3. ziņojumam par ekonomisko un sociālo kohēziju (4). No šiem dokumentiem izriet, ka reģionu politika pilnībā integrē Lisabonas stratēģiju par labu konkurētspējīgai un zināšanu ekonomikai un lauku attīstības nākotnes politikai rubrikā ar nosaukumu “Dabas resursu noturīga vadība un aizsardzība”, kas balstās uz noturīgas attīstības stratēģiju. Šī rubrika sevī ietver CAP 1.pīlāru un kopienas programmas par apkārtējās vides aizsardzību. |
| --- | --- |

1.3

Komisija nopublicēja divus dokumentus, kas izklāsta finansu perspektīvas plānošanai (3) nākotnes periodam un 3. ziņojumam par ekonomisko un sociālo kohēziju (4). No šiem dokumentiem izriet, ka reģionu politika pilnībā integrē Lisabonas stratēģiju par labu konkurētspējīgai un zināšanu ekonomikai un lauku attīstības nākotnes politikai rubrikā ar nosaukumu “Dabas resursu noturīga vadība un aizsardzība”, kas balstās uz noturīgas attīstības stratēģiju. Šī rubrika sevī ietver CAP 1.pīlāru un kopienas programmas par apkārtējās vides aizsardzību.

| 1.4 | 2001.gada 15. un 16. jūnija (5) Gēteborgas Eiropas samita slēdzieni ļāva piemērot Eiropas stratēģiju par labu noturīgai attīstībai, kurā ir precizēts, ka Kopējai lauksaimniecības politikai “... jāparedz veikt ieguldījumus noturīgā attīstībā, veicinot veselīgas un augstas kvalitātes produkcijas ražošanu, ekoloģiski dzīvotspējīgas ražošanas metodes...” (6). |
| --- | --- |

1.4

2001.gada 15. un 16. jūnija (5) Gēteborgas Eiropas samita slēdzieni ļāva piemērot Eiropas stratēģiju par labu noturīgai attīstībai, kurā ir precizēts, ka Kopējai lauksaimniecības politikai “... jāparedz veikt ieguldījumus noturīgā attīstībā, veicinot veselīgas un augstas kvalitātes produkcijas ražošanu, ekoloģiski dzīvotspējīgas ražošanas metodes...” (6).

| 1.5 | Padomes “Lauksaimniecība un zvejniecība” Luksemburgas 2003.gada jūnija slēdzienos saskaņā ar CAP 2.pīlāra uzlabošanu paredz “... veicināt apkārtējās vides un dzīvnieku aizsardzību un palīdzēt lauksaimniekiem piemēroties Eiropas ražošanas normām, kuras stāsies spēkā 2005.gadā (7)”. Tieši tāpēc šim iniciatīvas ziņojumam ir jāanalizē un jāuzlabo pētījums par Zalcburgā noteiktajiem 3 darbības virzieniem, t.i.: konkurētspējīga lauksamniecība, apkārtējās vides aizsardzība un ieguldījums ekonomikas un sociālajā kohēzijā lauku teritorijās. |
| --- | --- |

1.5

Padomes “Lauksaimniecība un zvejniecība” Luksemburgas 2003.gada jūnija slēdzienos saskaņā ar CAP 2.pīlāra uzlabošanu paredz “... veicināt apkārtējās vides un dzīvnieku aizsardzību un palīdzēt lauksaimniekiem piemēroties Eiropas ražošanas normām, kuras stāsies spēkā 2005.gadā (7)”. Tieši tāpēc šim iniciatīvas ziņojumam ir jāanalizē un jāuzlabo pētījums par Zalcburgā noteiktajiem 3 darbības virzieniem, t.i.: konkurētspējīga lauksamniecība, apkārtējās vides aizsardzība un ieguldījums ekonomikas un sociālajā kohēzijā lauku teritorijās.

| 1.6 | Lauku attīstībā iesaistītās dalībpersonas Zalcburgas beidzamajā deklarācijā arī atzīmēja, ka lauku attīstības kopējās politikas ievērojama vienkāršošana vienlaicīgi gan ir nepieciešama, gan steidzama. Lai definētu un ieviestu kopējās stratēģijas, šai vienkāršošanai vienlaicīgi ir jāpiešķir programmu partneriem viņu nākamās atbildības. |
| --- | --- |

1.6

Lauku attīstībā iesaistītās dalībpersonas Zalcburgas beidzamajā deklarācijā arī atzīmēja, ka lauku attīstības kopējās politikas ievērojama vienkāršošana vienlaicīgi gan ir nepieciešama, gan steidzama. Lai definētu un ieviestu kopējās stratēģijas, šai vienkāršošanai vienlaicīgi ir jāpiešķir programmu partneriem viņu nākamās atbildības.

| 1.7 | Komiteja šī iniciatīvas ziņojuma ietvaros piedāvā pārskatīt sakarību starp reģionu nākotnes politiku un lauku attīstības nākotnes politiku, lai samazinātu “pelēkās zonas”, padziļinātu piedāvājumu par trijiem nākotnes virzieniem, nosakot lauku attīstības politiku un koncentrējoties uz administratīvās vienkāršošanas elementiem. |
| --- | --- |

1.7

Komiteja šī iniciatīvas ziņojuma ietvaros piedāvā pārskatīt sakarību starp reģionu nākotnes politiku un lauku attīstības nākotnes politiku, lai samazinātu “pelēkās zonas”, padziļinātu piedāvājumu par trijiem nākotnes virzieniem, nosakot lauku attīstības politiku un koncentrējoties uz administratīvās vienkāršošanas elementiem.

A   PAPILDINĀJUMI STARP REĢIONU ATTĪSTĪBAS UN LAUKU ATTĪSTĪBAS POLITIKU

2.   Reģionu politika: no ekonomikas un sociālās kohēzijas principa līdz teritoriālās solidaritātes principam

| 2.1 | Vienotā Akta pieņemšana 1986. gadā paātrināja Dalībvalstu ekonomiku integrāciju procesus. Tomēr, Eiropas Savienības teritorijas reģionu attīstības līmeņu dažādība un to konkurence bija par pamatu lielās kohēzijas politikas aizsākumam, kas vienotā tirgū ieguldījumu deva Eiropas dienvidu valstīm un mazāk attīstītiem reģioniem. Sekojoši ar Eiropas Savienības Māstrihtas līgumu, kas stājās spēkā 1993. gadā, tika nostiprināta ekonomikas un sociālās kohēzijas politika. |
| --- | --- |

2.1

Vienotā Akta pieņemšana 1986. gadā paātrināja Dalībvalstu ekonomiku integrāciju procesus. Tomēr, Eiropas Savienības teritorijas reģionu attīstības līmeņu dažādība un to konkurence bija par pamatu lielās kohēzijas politikas aizsākumam, kas vienotā tirgū ieguldījumu deva Eiropas dienvidu valstīm un mazāk attīstītiem reģioniem. Sekojoši ar Eiropas Savienības Māstrihtas līgumu, kas stājās spēkā 1993. gadā, tika nostiprināta ekonomikas un sociālās kohēzijas politika.

| 2.2 | Paralēli Savienības tirdzniecības attiecību attīstība un pakāpeniska iekšējā tirgus atvēršanās saasināja Eiropas reģionu konkurenci, neskatoties uz to, ka tie nebija vienlīdzīgā situācijā. 90-tajos gados strukturālā politika paredzēja novērst sekojošus trūkumus:






  — | Samazināt attīstības svārstības ar darba vietu izveidošanas atbalstu mazāk attīstītās zonās; |
| --- | --- | --- |

2.2

Paralēli Savienības tirdzniecības attiecību attīstība un pakāpeniska iekšējā tirgus atvēršanās saasināja Eiropas reģionu konkurenci, neskatoties uz to, ka tie nebija vienlīdzīgā situācijā. 90-tajos gados strukturālā politika paredzēja novērst sekojošus trūkumus:

—

Samazināt attīstības svārstības ar darba vietu izveidošanas atbalstu mazāk attīstītās zonās;

| — | Kompensēt trūkumus, kas piemīt reģioniem, un traucē iekļauties pasaules tirgū; |
| --- | --- |

—

Kompensēt trūkumus, kas piemīt reģioniem, un traucē iekļauties pasaules tirgū;

| — | Atbalstīt bagātību veicinošus faktorus mazāk attīstītajās zonās. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt bagātību veicinošus faktorus mazāk attīstītajās zonās.

| 2.3 | Paplašinot pastāvošās strukturālās politikas elementus, 1999. gada (Agenda 2000) pieņemtā reforma paredzēja:






  — | Akcentēt finansu palīdzības virzību no “labāk dotētiem” reģioniem uz reģioniem, kuros vērojama attīstības kavēšanās (mērķu skaita samazināšana, un 75 % līdzekļu novirzīti 1. mērķim), |
| --- | --- | --- |

2.3

Paplašinot pastāvošās strukturālās politikas elementus, 1999. gada (Agenda 2000) pieņemtā reforma paredzēja:

—

Akcentēt finansu palīdzības virzību no “labāk dotētiem” reģioniem uz reģioniem, kuros vērojama attīstības kavēšanās (mērķu skaita samazināšana, un 75 % līdzekļu novirzīti 1. mērķim),

| — | Attīstīt ekonomiskās saites starp šiem reģioniem (Interreg III), |
| --- | --- |

—

Attīstīt ekonomiskās saites starp šiem reģioniem (Interreg III),

| — | Pateicoties Kohēzijas fondiem, atbalstīt novēlojušās attīstības reģionu integrāciju vienotā tirgū,. |
| --- | --- |

—

Pateicoties Kohēzijas fondiem, atbalstīt novēlojušās attīstības reģionu integrāciju vienotā tirgū,.

| 2.4 | Eiropas Savienības Dalībvalstu teritoriju aprīkošanas ministru deklarācija (Potsdama, 1999. gada 10.-11. maijs (8)) un Eiropas Padomes Gēteborgas (2001. gada jūnijs) slēdzieni par Eiropas noturīgas attīstības stratēģijas nospraušanu pasvītroja teritoriālās kohēzijas nepieciešamību līdzsvarotai un noturīgai Eiropas Savienības teritoriju attīstībai. Šīs attīstības pēdējais solis bija Konvencijas 3. panta piedāvājums Eiropas Konstitūcijas projektā Savienības mērķos (9) iekļaut teritoriālo kohēziju. |
| --- | --- |

2.4

Eiropas Savienības Dalībvalstu teritoriju aprīkošanas ministru deklarācija (Potsdama, 1999. gada 10.-11. maijs (8)) un Eiropas Padomes Gēteborgas (2001. gada jūnijs) slēdzieni par Eiropas noturīgas attīstības stratēģijas nospraušanu pasvītroja teritoriālās kohēzijas nepieciešamību līdzsvarotai un noturīgai Eiropas Savienības teritoriju attīstībai. Šīs attīstības pēdējais solis bija Konvencijas 3. panta piedāvājums Eiropas Konstitūcijas projektā Savienības mērķos (9) iekļaut teritoriālo kohēziju.

| 2.5 | Vēl jo vairāk reglaments Nr. 1260/99 (10) par vispārējiem nosacījumiem attiecībā uz strukturālajiem fondiem atzina, ka lauku zonu endogena potenciāla attīstība paliek par prioritāru mērķi un kavētas attīstības reģionu strukturālai pielāgošanai. |
| --- | --- |

2.5

Vēl jo vairāk reglaments Nr. 1260/99 (10) par vispārējiem nosacījumiem attiecībā uz strukturālajiem fondiem atzina, ka lauku zonu endogena potenciāla attīstība paliek par prioritāru mērķi un kavētas attīstības reģionu strukturālai pielāgošanai.

| 2.6 | Sakarā ar principu, kuri vada strukturālo politiku, attīstību, t.i. noturīgas attīstības un pieauguma atbalsts, Komiteja aicina Komisiju un Padomi teritoriālās kohēzijas ietvaros atcerēties, ka lauku teritoriju attīstībai ir jāpaliek kā vienam no reģionu politikas prioritārajiem mērķiem. Tāpat arī darba vietu izveides problemātikai, kvalifikācijas celšanai un pieejai jaunajām informācijas tehnoloģijām lauku vidē ir pilnībā jāatbilst šai politikai. |
| --- | --- |

2.6

Sakarā ar principu, kuri vada strukturālo politiku, attīstību, t.i. noturīgas attīstības un pieauguma atbalsts, Komiteja aicina Komisiju un Padomi teritoriālās kohēzijas ietvaros atcerēties, ka lauku teritoriju attīstībai ir jāpaliek kā vienam no reģionu politikas prioritārajiem mērķiem. Tāpat arī darba vietu izveides problemātikai, kvalifikācijas celšanai un pieejai jaunajām informācijas tehnoloģijām lauku vidē ir pilnībā jāatbilst šai politikai.

3.   Lauku attīstības politika: no zaļās Eiropas līdz Luksemburgas kompromisam

| 3.1 | Pēdējo piecdesmit gadu laikā lauksamniecībā radušās nozīmīgas izmaiņas. Laika gaitā lauksaimniecības struktūrās ir izveidojusies kopējās politikas evolūcija. Kopš 1962. līdz 1972. gadam kopējais darbības virziens ierobežojās tirgus pārvaldīšanas pasākumu koordinācijā, kurš tajā laikā bija tapšanas stadijā. Kopš 1972. līdz 1985. gadam parādījās divas lielas papildus pasākumu kategorijas: no vienas puses horizontālie pasākumi, kas piemērojami visās Dalībvalstīs (profesionālā apmācība, priekšlaicīga aiziešana pensijā...), no otras puses reģionālie pasākumi, kuri paredz samazināt dabas radītos strukturālos trūkumus un veicināt lauksaimniecības kopējo attīstību. |
| --- | --- |

3.1

Pēdējo piecdesmit gadu laikā lauksamniecībā radušās nozīmīgas izmaiņas. Laika gaitā lauksaimniecības struktūrās ir izveidojusies kopējās politikas evolūcija. Kopš 1962. līdz 1972. gadam kopējais darbības virziens ierobežojās tirgus pārvaldīšanas pasākumu koordinācijā, kurš tajā laikā bija tapšanas stadijā. Kopš 1972. līdz 1985. gadam parādījās divas lielas papildus pasākumu kategorijas: no vienas puses horizontālie pasākumi, kas piemērojami visās Dalībvalstīs (profesionālā apmācība, priekšlaicīga aiziešana pensijā...), no otras puses reģionālie pasākumi, kuri paredz samazināt dabas radītos strukturālos trūkumus un veicināt lauksaimniecības kopējo attīstību.

| 3.2 | Kopš 1985. līdz 1999. gadam līdzsvara meklējumi starp Eiropas lauksaimniecības konkurētspējas nepieciešamo uzlabošanos un produkcijas potenciāla pielāgošanos tirgus vajadzībām, apkārtējās vides aizsardzība un atpalikušu reģionu attīstība parādīja, ka lauksamniecības struktūru politika kļūst par reģionu politikas jaunās stratēģijas lauksaimniecības sastāvdaļu. Tāpat struktūru politika ievieš vairāk horizontālos pasākumus kā lauku vides aprīkošana, apkārtējās vides aizsardzība, lauku infrastruktūru, tūrisma un lauksamniecības aktivitātīšu attīstība. |
| --- | --- |

3.2

Kopš 1985. līdz 1999. gadam līdzsvara meklējumi starp Eiropas lauksaimniecības konkurētspējas nepieciešamo uzlabošanos un produkcijas potenciāla pielāgošanos tirgus vajadzībām, apkārtējās vides aizsardzība un atpalikušu reģionu attīstība parādīja, ka lauksamniecības struktūru politika kļūst par reģionu politikas jaunās stratēģijas lauksaimniecības sastāvdaļu. Tāpat struktūru politika ievieš vairāk horizontālos pasākumus kā lauku vides aprīkošana, apkārtējās vides aizsardzība, lauku infrastruktūru, tūrisma un lauksamniecības aktivitātīšu attīstība.

| 3.3 | Pamatojoties uz Cork konferenci, “Agenda 2000” ļāva ieviest lauku attīstības integrēto politiku ar divu juridisko instrumentu palīdzību (EAGGF - Garantija un EAGGF - Orientācija). Tā ir tendēta uz veiksmīgu konsekvenci starp lauku attīstības politiku (CAP 2. pīlārs) un tirgus politiku (CAP 1.pīlārs), īpaši veicinot lauku ekonomikas dažādību. |
| --- | --- |

3.3

Pamatojoties uz Cork konferenci, “Agenda 2000” ļāva ieviest lauku attīstības integrēto politiku ar divu juridisko instrumentu palīdzību (EAGGF - Garantija un EAGGF - Orientācija). Tā ir tendēta uz veiksmīgu konsekvenci starp lauku attīstības politiku (CAP 2. pīlārs) un tirgus politiku (CAP 1.pīlārs), īpaši veicinot lauku ekonomikas dažādību.

| 3.4 | Vēl tika iekļauts tiešo palīdzību regulēšanas izvēles mehānisms. Tās finansiāli ļauj uzsākt lauksaimniecības – apkārtējās vides, priekšlaicīgu aiziešanu pensijā, mežu stādīšanas pasākumus, vai tās paredzētas mazattīstītām zonām, piešķirot kompensējošu atbalstu par cenām, kuras lauksaimniecības produkcijai ir noteiktas vienotā tirgus ietvaros. |
| --- | --- |

3.4

Vēl tika iekļauts tiešo palīdzību regulēšanas izvēles mehānisms. Tās finansiāli ļauj uzsākt lauksaimniecības – apkārtējās vides, priekšlaicīgu aiziešanu pensijā, mežu stādīšanas pasākumus, vai tās paredzētas mazattīstītām zonām, piešķirot kompensējošu atbalstu par cenām, kuras lauksaimniecības produkcijai ir noteiktas vienotā tirgus ietvaros.

| 3.5 | Reglaments Nr. 1257/99 (11) attiecībā par lauku attīstības atbalstu ar EAGGF palīdzību pamatojās uz sekojošiem apsvērumiem:






  — | Lauku attīstības pasākumiem jāatbalsta un jāpapildina tirgus politika; |
| --- | --- | --- |

3.5

Reglaments Nr. 1257/99 (11) attiecībā par lauku attīstības atbalstu ar EAGGF palīdzību pamatojās uz sekojošiem apsvērumiem:

—

Lauku attīstības pasākumiem jāatbalsta un jāpapildina tirgus politika;

| — | Trīs 1992. gada CAP reformas nospraustajiem atbalsta pasākumiem jāpapildina sistēma par labu mazattīstītajām zonām (dabīgie šķēršļi) un zonām, kas pakļautas apkārtējās vides radītiem šķēršļiem. |
| --- | --- |

—

Trīs 1992. gada CAP reformas nospraustajiem atbalsta pasākumiem jāpapildina sistēma par labu mazattīstītajām zonām (dabīgie šķēršļi) un zonām, kas pakļautas apkārtējās vides radītiem šķēršļiem.

| — | Par labu 1. un 2. reģionu mērķiem integrētās attīstības programmās var tikt iekļauti arī citi lauku attīstības pasākumi. |
| --- | --- |

—

Par labu 1. un 2. reģionu mērķiem integrētās attīstības programmās var tikt iekļauti arī citi lauku attīstības pasākumi.

| 3.6 | 22 pasākumu kopumus, kurus Dalībvalstis var iekļaut to lauku attīstības plānošanā, sadalās sekojošā veidā 2000.-2006. gadu (12) plānā: 39,2 % konkurētspējas uzlabošanai un lauksaimniecības pielāgošanai, 35 % mazattīstītajām zonām un lauksaimniecības – apkārtējas vides pasākumiem un 25,8 % lauku zonu pielāgošanai un attīstībai. |
| --- | --- |

3.6

22 pasākumu kopumus, kurus Dalībvalstis var iekļaut to lauku attīstības plānošanā, sadalās sekojošā veidā 2000.-2006. gadu (12) plānā: 39,2 % konkurētspējas uzlabošanai un lauksaimniecības pielāgošanai, 35 % mazattīstītajām zonām un lauksaimniecības – apkārtējas vides pasākumiem un 25,8 % lauku zonu pielāgošanai un attīstībai.

| 3.7 | 2003. gada jūnijā pieņemtā CAP reforma nostiprināja vienu no lauku attīstības politikas uzdevumiem, t.i., lauksaimniecības piemērošana un atbalsts sabiedrības vajadzībām. Pasākumu lauks tika paplašināts līdz produkcijas kvalitātei, produkcijas standartu uzlabošanai (apkārtējā vide, dzīvnieku aizsardzība), Natura 2000 ieviešanai un pasākumu pastiprināšanai jaunu saimniecību izveidei. |
| --- | --- |

3.7

2003. gada jūnijā pieņemtā CAP reforma nostiprināja vienu no lauku attīstības politikas uzdevumiem, t.i., lauksaimniecības piemērošana un atbalsts sabiedrības vajadzībām. Pasākumu lauks tika paplašināts līdz produkcijas kvalitātei, produkcijas standartu uzlabošanai (apkārtējā vide, dzīvnieku aizsardzība), Natura 2000 ieviešanai un pasākumu pastiprināšanai jaunu saimniecību izveidei.

| 3.8 | Atbalsta mehānisms Eiropas līmenī turpmāk ir kļuvis par obligātu. Tam ir jāatbilst apmēram 1,2 miljardu eiro finansu līdzekļu novirzīšanai gada laikā no tirgus politikas uz lauku attīstības politiku. |
| --- | --- |

3.8

Atbalsta mehānisms Eiropas līmenī turpmāk ir kļuvis par obligātu. Tam ir jāatbilst apmēram 1,2 miljardu eiro finansu līdzekļu novirzīšanai gada laikā no tirgus politikas uz lauku attīstības politiku.

| 3.9 | Sakarā ar šādu attīstību, Komiteja pasvītro, ka CAP 2. pīlāram tā piemērošanā ir jābūt kā pirmajam mērķim lauksaimniecības atbalstā, lai atbilstu iedzīvotāju vēlmju strukturālajai evolūcijai. |
| --- | --- |

3.9

Sakarā ar šādu attīstību, Komiteja pasvītro, ka CAP 2. pīlāram tā piemērošanā ir jābūt kā pirmajam mērķim lauksaimniecības atbalstā, lai atbilstu iedzīvotāju vēlmju strukturālajai evolūcijai.

| 3.10 | Komisijas ziņojums par finansu perspektīvām uz laika periodu no 2007. līdz 2013.gadam prezentē stabilu un pieticīgu budžetu, pieturoties Eiropas Savienības resursu līmenim līdz 1,24 % no kopprodukta. Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu un pasvītro, ka kopienas resursu kritums efektīvas Eiropas Savienības paplašināšanās realizācijas laikā būs slikts signāls. |
| --- | --- |

3.10

Komisijas ziņojums par finansu perspektīvām uz laika periodu no 2007. līdz 2013.gadam prezentē stabilu un pieticīgu budžetu, pieturoties Eiropas Savienības resursu līmenim līdz 1,24 % no kopprodukta. Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu un pasvītro, ka kopienas resursu kritums efektīvas Eiropas Savienības paplašināšanās realizācijas laikā būs slikts signāls.

| 3.11. | Šis konstantais lielums attiecas arī uz lauku attīstības politiku. Vienīgais šīs politikas “papildus” resurss varētu būt regulācijas piemērošana. Šis būtu vienīgais veids, kas ļautu finansu līdzekļu līdzvērtīgu sadali starp CAP 1. un 2. pīlāriem. Tieši tāpēc Komiteja neatlaidīgi prasa Eiropas Padomei un Parlamentam sekot, lai šai politikai tiktu piemēroti adekvāti finansu līdzekļi, baidoties tos iztērēt līdz pēdējam. |
| --- | --- |

3.11.

Šis konstantais lielums attiecas arī uz lauku attīstības politiku. Vienīgais šīs politikas “papildus” resurss varētu būt regulācijas piemērošana. Šis būtu vienīgais veids, kas ļautu finansu līdzekļu līdzvērtīgu sadali starp CAP 1. un 2. pīlāriem. Tieši tāpēc Komiteja neatlaidīgi prasa Eiropas Padomei un Parlamentam sekot, lai šai politikai tiktu piemēroti adekvāti finansu līdzekļi, baidoties tos iztērēt līdz pēdējam.

| 3.12 | Tātad, lauku attīstības nākotnes politiku ieviesīs jaunā Komisija, kura sastāvēs no 25 komisāriem. Atsevišķu komisāru CAP divi pīlāru pārvalde varētu radīt reālu risku konsekvences zudumam starp divām politikām. Komiteja pasvītro savu opozīciju jebkurai gribai izveidot atsevišķas Ģenerāldirekcijas un iecelt atsevišķus komisārus jautājumos par lauksaimniecības un lauku attīstību. |
| --- | --- |

3.12

Tātad, lauku attīstības nākotnes politiku ieviesīs jaunā Komisija, kura sastāvēs no 25 komisāriem. Atsevišķu komisāru CAP divi pīlāru pārvalde varētu radīt reālu risku konsekvences zudumam starp divām politikām. Komiteja pasvītro savu opozīciju jebkurai gribai izveidot atsevišķas Ģenerāldirekcijas un iecelt atsevišķus komisārus jautājumos par lauksaimniecības un lauku attīstību.

4.   Lauksaimniecības daudz - funkcionalitātes loma lauku attīstības politikā

| 4.1 | Savos iepriekšējos ziņojumos (13), Komiteja jau bija atgādinājusi, ka lauksaimniecības tirgi pēc būtības ir nestabili un ir pakļauti cenu variācijām. Tieši tāpēc piedāvājuma un tirgus regulācijas mehānismi ir sine qua non apstāklis, lai zemnieku saimniecības varētu atbilst noturīgas lauksaimniecības produkcijas apstākļiem. Komiteja pasvītro, ka lauksaimniecības produkcijas tirgus regulācijas politikas atbalstīšana pozitīvi ietekmē arī lauku teritoriju attīstības politiku. |
| --- | --- |

4.1

Savos iepriekšējos ziņojumos (13), Komiteja jau bija atgādinājusi, ka lauksaimniecības tirgi pēc būtības ir nestabili un ir pakļauti cenu variācijām. Tieši tāpēc piedāvājuma un tirgus regulācijas mehānismi ir sine qua non apstāklis, lai zemnieku saimniecības varētu atbilst noturīgas lauksaimniecības produkcijas apstākļiem. Komiteja pasvītro, ka lauksaimniecības produkcijas tirgus regulācijas politikas atbalstīšana pozitīvi ietekmē arī lauku teritoriju attīstības politiku.

| 4.2 | Tātad, 2003.gada 26.jūnija CAP pēdējās reformas laikā tika atcelta saikne starp ražošanas darbību un pievienots sabiedrības atbalsts lauksaimniecībai. Šāda attīstība pastiprina nepieciešamību pēc lauksaimniecības aktivitāšu ekonomiskās attīstības, īpaši ņemot vērā jaunās prasības kā biodažādība, specifisku ainavu uzturēšana vai jaunu darba vietu izveide šajā sektorā. Komiteja atgādina, ka lauksaimniecības ražošanas aktivitāte pirmkārt veicina dzīvotspējīgu lauku parādīšanos, jo tā ļauj attīstīties tiešajām saitēm starp cilvēku aktivitātēm un to teritoriju. |
| --- | --- |

4.2

Tātad, 2003.gada 26.jūnija CAP pēdējās reformas laikā tika atcelta saikne starp ražošanas darbību un pievienots sabiedrības atbalsts lauksaimniecībai. Šāda attīstība pastiprina nepieciešamību pēc lauksaimniecības aktivitāšu ekonomiskās attīstības, īpaši ņemot vērā jaunās prasības kā biodažādība, specifisku ainavu uzturēšana vai jaunu darba vietu izveide šajā sektorā. Komiteja atgādina, ka lauksaimniecības ražošanas aktivitāte pirmkārt veicina dzīvotspējīgu lauku parādīšanos, jo tā ļauj attīstīties tiešajām saitēm starp cilvēku aktivitātēm un to teritoriju.

| 4.2.1. | Ražošanas sistēmas teritoriālā nostabilizēšanās, lauksaimniecības veicināšana, it īpaši attīstot Aizsargātās produkta izcelsmes norādes (PDOs), Produkcijas ģeogrāfisko izcelsmi (PGI) un tiešo pārdošanu, ir daži no lauku attīstību veicinošiem lauksaimniecības daudz - funkcionalitātes aspektiem. |
| --- | --- |

4.2.1.

Ražošanas sistēmas teritoriālā nostabilizēšanās, lauksaimniecības veicināšana, it īpaši attīstot Aizsargātās produkta izcelsmes norādes (PDOs), Produkcijas ģeogrāfisko izcelsmi (PGI) un tiešo pārdošanu, ir daži no lauku attīstību veicinošiem lauksaimniecības daudz - funkcionalitātes aspektiem.

| 4.3 | Eiropas Savienību - 25 lauksaimniecību pārstāvēs vairāk nekā 13 miljoni pastāvīgo strādājošo un 5 miljoni sezonas darbinieku visās lauksaimniecības nozarēs. Šīs darba vietas pēc savas būtības ir spēcīgi “teritoriāli” nostiprinājušās. Kopienas iekšējās apmaiņas attīstība, kas daudz vairāk dominē ar pārstrādātiem lauksaimniecības pārtikas produktiem, pastiprina saites starp lauksaimniecības sektoru un pārtikas lauksaimniecības sektoru. Lauksaimniecības aktivitāšu sadalīšana un atbalsts lauku teritorijās kļūst par prioritāti, piesargoties, lai tas nekļūtu par limitējošo faktoru lauku zonu integrācijai reģionu ekonomikā. |
| --- | --- |

4.3

Eiropas Savienību - 25 lauksaimniecību pārstāvēs vairāk nekā 13 miljoni pastāvīgo strādājošo un 5 miljoni sezonas darbinieku visās lauksaimniecības nozarēs. Šīs darba vietas pēc savas būtības ir spēcīgi “teritoriāli” nostiprinājušās. Kopienas iekšējās apmaiņas attīstība, kas daudz vairāk dominē ar pārstrādātiem lauksaimniecības pārtikas produktiem, pastiprina saites starp lauksaimniecības sektoru un pārtikas lauksaimniecības sektoru. Lauksaimniecības aktivitāšu sadalīšana un atbalsts lauku teritorijās kļūst par prioritāti, piesargoties, lai tas nekļūtu par limitējošo faktoru lauku zonu integrācijai reģionu ekonomikā.

| 4.4 | Lauksaimniecības aktivitātes Eiropas teritorijā aizņem 45 % platības, jeb 190 miljonus hektāru (ES - 27). 2001. gadā vairāk nekā 10 % lauksaimniecībai izmantojamās teritorijas (UAA) bija pakļautas lauksaimniecības – apkārtējās vides pasākumu ievērošanai. 15 % zonām, kas klasificētas pēc direktīvas “putnu un mājokļu aizsardzība”, ir lauksaimniecības zemes. 38 % ES - 15 lauksaimniecības zemes tika nozīmētas kā “pret nitrātiem jūtīgas zona”. Šie pasākumi atbilst apkārtējās vides uzturēšanas un/vai teritoriju aprīkošanas vietējiem mērķiem. Lieki piebilst, ka lauksaimniecības aktivitātes teritoriju uzturēšanā vienmēr ir ieņēmušas primāro vietu. |
| --- | --- |

4.4

Lauksaimniecības aktivitātes Eiropas teritorijā aizņem 45 % platības, jeb 190 miljonus hektāru (ES - 27). 2001. gadā vairāk nekā 10 % lauksaimniecībai izmantojamās teritorijas (UAA) bija pakļautas lauksaimniecības – apkārtējās vides pasākumu ievērošanai. 15 % zonām, kas klasificētas pēc direktīvas “putnu un mājokļu aizsardzība”, ir lauksaimniecības zemes. 38 % ES - 15 lauksaimniecības zemes tika nozīmētas kā “pret nitrātiem jūtīgas zona”. Šie pasākumi atbilst apkārtējās vides uzturēšanas un/vai teritoriju aprīkošanas vietējiem mērķiem. Lieki piebilst, ka lauksaimniecības aktivitātes teritoriju uzturēšanā vienmēr ir ieņēmušas primāro vietu.

| 4.5 | Komiteja atgādina, ka lauksaimniecības produkcijas daudzfunkcionālie aspekti daudzējādā nozīmē dod ieguldījumu dzīvotspējīgas lauktu telpas saglabāšanā. Komisijai un Padomei katras jaunas lauku telpas attīstības politikas orientācijas preambulā tas jāatgādina. |
| --- | --- |

4.5

Komiteja atgādina, ka lauksaimniecības produkcijas daudzfunkcionālie aspekti daudzējādā nozīmē dod ieguldījumu dzīvotspējīgas lauktu telpas saglabāšanā. Komisijai un Padomei katras jaunas lauku telpas attīstības politikas orientācijas preambulā tas jāatgādina.

| 4.6 | Visu laiku balstoties uz Zalcburgas konferences slēdzieniem par lauku ekonomikas diversifikāciju, Komiteja atzīmē, ka ir jāizvairās no “lauku pārpilsētošanās”, t.i., izvairīties lauku zonās piemērot pasākumus, kas paredzēti pilsētu zonu attīstībai. Šajā sakarā patreiz Komiteja izstrādā iniciatīvas ziņojumu par pilsētai tuvu lauksaimniecību (peri-urban) (14). Tieši tāpēc “lauku ekonomikas diversifikācijas” virzienam lauku attīstības politikas ietvaros jābūt koncentrētam uz atsevišķām tematikām, kuras ir cieši saistītas ar lauksaimniecību, it īpaši pakalpojumiem lauku iedzīvotājiem, uzlabojot to dzīves līmeni, lauku tūrisma attīstību un lauksaimniecības aktivitāšu daudzveidību. |
| --- | --- |

4.6

Visu laiku balstoties uz Zalcburgas konferences slēdzieniem par lauku ekonomikas diversifikāciju, Komiteja atzīmē, ka ir jāizvairās no “lauku pārpilsētošanās”, t.i., izvairīties lauku zonās piemērot pasākumus, kas paredzēti pilsētu zonu attīstībai. Šajā sakarā patreiz Komiteja izstrādā iniciatīvas ziņojumu par pilsētai tuvu lauksaimniecību (peri-urban) (14). Tieši tāpēc “lauku ekonomikas diversifikācijas” virzienam lauku attīstības politikas ietvaros jābūt koncentrētam uz atsevišķām tematikām, kuras ir cieši saistītas ar lauksaimniecību, it īpaši pakalpojumiem lauku iedzīvotājiem, uzlabojot to dzīves līmeni, lauku tūrisma attīstību un lauksaimniecības aktivitāšu daudzveidību.

5.   Lauku telpas attīstības politikas specifika un ierobežojumi

| 5.1 | Kohēzijas 3. ziņojuma slēdzieni norāda, ka ilgstošās atšķirības starp reģioniem noturīgas ražošanas, produktivitātes un darba vietu izveidošanas jomās ir atkarīgas no galveno konkurētspējas faktoru strukturālās nepietiekamības. Komiteja pasvītro, ka lauku attīstības politikai jāietekmējas no šiem principiem, lai tā iekļautos lauku teritoriju strukturālās attīstības plūsmā. |
| --- | --- |

5.1

Kohēzijas 3. ziņojuma slēdzieni norāda, ka ilgstošās atšķirības starp reģioniem noturīgas ražošanas, produktivitātes un darba vietu izveidošanas jomās ir atkarīgas no galveno konkurētspējas faktoru strukturālās nepietiekamības. Komiteja pasvītro, ka lauku attīstības politikai jāietekmējas no šiem principiem, lai tā iekļautos lauku teritoriju strukturālās attīstības plūsmā.

| 5.2 | Eiropas Savienības paplašināšanās pastiprina lauku teritoriju ekonomiskās attīstības problemātiku ar spēcīgu “slēpto bezdarbu” jaunajās Dalībvalstīs. Tas savukārt apgrūtina nodalīt reģionu politiku no lauku attīstības. Komiteja piedāvā, lai kopējās tematikas par reģionu politiku un lauku attīstību būtu precizētas jaunajā strukturālo fondu reglamentā, un lai atsevišķo pasākumu, kuri varētu tikt finansēti no vienas vai otras politikas, skaits būtu ierobežots ar mērķi veicināt labāku katras šīs politikas uztveramību. |
| --- | --- |

5.2

Eiropas Savienības paplašināšanās pastiprina lauku teritoriju ekonomiskās attīstības problemātiku ar spēcīgu “slēpto bezdarbu” jaunajās Dalībvalstīs. Tas savukārt apgrūtina nodalīt reģionu politiku no lauku attīstības. Komiteja piedāvā, lai kopējās tematikas par reģionu politiku un lauku attīstību būtu precizētas jaunajā strukturālo fondu reglamentā, un lai atsevišķo pasākumu, kuri varētu tikt finansēti no vienas vai otras politikas, skaits būtu ierobežots ar mērķi veicināt labāku katras šīs politikas uztveramību.

| 5.3 | Ja lauksaimniecība pati nevar paredzēt lauku teritoriju attīstības nodrošināšanu, tad šī sektora aktivitāšu veiksmīgu rezultātu sasniegšanai ir ļoti nepieciešama lauku attīstības politika. Saites ar pastāvīgajām un sezonas darba vietām teritorijā, izplešanās sakārtotā vidē ir par pamatu līdzdarbībai lauksaimniecībā tās piemērošanai iedzīvotāju vajadzību pieaugumam, kas arvien paliek prioritāte. Vēl jo vairāk CAP gan 1., gan 2. pīlārs piedalās lauku attīstības mērķu sasniegšanā, atbalstot vai veicinot lauksaimniecības aktivitātes. |
| --- | --- |

5.3

Ja lauksaimniecība pati nevar paredzēt lauku teritoriju attīstības nodrošināšanu, tad šī sektora aktivitāšu veiksmīgu rezultātu sasniegšanai ir ļoti nepieciešama lauku attīstības politika. Saites ar pastāvīgajām un sezonas darba vietām teritorijā, izplešanās sakārtotā vidē ir par pamatu līdzdarbībai lauksaimniecībā tās piemērošanai iedzīvotāju vajadzību pieaugumam, kas arvien paliek prioritāte. Vēl jo vairāk CAP gan 1., gan 2. pīlārs piedalās lauku attīstības mērķu sasniegšanā, atbalstot vai veicinot lauksaimniecības aktivitātes.

| 5.4 | Eiropas Savienības paplašināšanās arī rada svarīgu izaicinājumu CAP nākotnei. Komiteja pasvītro, ka pieredžu apmaiņai un metodoloģiju nodošanai ir jāieņem īpaša vieta CAP 2.pīlāra piemērošanā nākotnes periodā. |
| --- | --- |

5.4

Eiropas Savienības paplašināšanās arī rada svarīgu izaicinājumu CAP nākotnei. Komiteja pasvītro, ka pieredžu apmaiņai un metodoloģiju nodošanai ir jāieņem īpaša vieta CAP 2.pīlāra piemērošanā nākotnes periodā.

| 5.5 | Komiteja atzīmē, ka mazapdzīvotie reģioni kā salas, arktiskās zonas un kalnu zonas sakarā ar dabas radītajiem nelabvēlīgajiem apstākļiem, neietilpst kopēja tirgus mērķos. Gan reģionu politikai, gan lauku attīstības politikai savās piemērošanas modalitātēs, ievērojot šos šķēršļus, šis aspekts ir jāņem vērā, galvenokārt piedāvājot lielāku kopējā finansējuma likmi. Tāpat patreiz Komiteja gatavo iniciatīvas atzinumu, kurš sevišķi attiecas uz modalitātēm, kas ļautu dabas skarto zonu labāku integrāciju reģionālajā ekonomikā. |
| --- | --- |

5.5

Komiteja atzīmē, ka mazapdzīvotie reģioni kā salas, arktiskās zonas un kalnu zonas sakarā ar dabas radītajiem nelabvēlīgajiem apstākļiem, neietilpst kopēja tirgus mērķos. Gan reģionu politikai, gan lauku attīstības politikai savās piemērošanas modalitātēs, ievērojot šos šķēršļus, šis aspekts ir jāņem vērā, galvenokārt piedāvājot lielāku kopējā finansējuma likmi. Tāpat patreiz Komiteja gatavo iniciatīvas atzinumu, kurš sevišķi attiecas uz modalitātēm, kas ļautu dabas skarto zonu labāku integrāciju reģionālajā ekonomikā.

| 5.6 | Visbeidzot Komiteja pasvītro, ka Eiropas Savienības teritoriju harmonizētā attīstībā lauku attīstības politika un reģionu politika nav vienīgie valsts pārvaldes rīcības līdzekļi. Komiteja atgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu adekvāta nostabilizēšanās tāpat piedalās teritoriālās kohēzijas mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

5.6

Visbeidzot Komiteja pasvītro, ka Eiropas Savienības teritoriju harmonizētā attīstībā lauku attīstības politika un reģionu politika nav vienīgie valsts pārvaldes rīcības līdzekļi. Komiteja atgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu adekvāta nostabilizēšanās tāpat piedalās teritoriālās kohēzijas mērķu sasniegšanā.

B.   PADZIĻINĀT PRIEKŠLIKUMUS PASĀKUMU UZLABOŠANAI

6.   2003. gada 26. jūnija Luksemburgas kompromisu ietvaros pieņemtie pasākumi

| 6.1 | CAP reforma uzsākās 2003. gadā ar lozungu pastiprināt saites starp CAP otro pīlāru, pievērsties lauku attīstībai un 1.pīlāra piemērošanai. Tāpat tika pieņemta virkne ar CAP 1.pīlāru saistītu jaunu pasākumu, kuru skaits pieauga no 22 līdz 26. |
| --- | --- |

6.1

CAP reforma uzsākās 2003. gadā ar lozungu pastiprināt saites starp CAP otro pīlāru, pievērsties lauku attīstībai un 1.pīlāra piemērošanai. Tāpat tika pieņemta virkne ar CAP 1.pīlāru saistītu jaunu pasākumu, kuru skaits pieauga no 22 līdz 26.

| 6.1.1 | Tika pievienoti divi jauni pasākumi attiecībā par produktu kvalitāti (brīvprātīga piedalīšanās atzītā valsts programmā par kvalitātes zīmēm, šīs produkcijas popularizēšana un patērētāju informēšana). Divi citi jaunie pasākumi, saistīti ar ražošanas tehniku pielāgošanu Eiropas standartiem attiecībā uz apkārtējas vides jautājumiem, dzīvnieku aizsardzību, augu un dzīvnieku veselību. |
| --- | --- |

6.1.1

Tika pievienoti divi jauni pasākumi attiecībā par produktu kvalitāti (brīvprātīga piedalīšanās atzītā valsts programmā par kvalitātes zīmēm, šīs produkcijas popularizēšana un patērētāju informēšana). Divi citi jaunie pasākumi, saistīti ar ražošanas tehniku pielāgošanu Eiropas standartiem attiecībā uz apkārtējas vides jautājumiem, dzīvnieku aizsardzību, augu un dzīvnieku veselību.

| 6.1.2 | Tika pielāgoti vairāki jau esošie pasākumi (lauksaimniecības – apkārtējās vides pasākumu ietvaros jautājumi par dzīvnieku aizsardzību, jaunu lauku saimniecību izveidošanās atbalsts, direktīvas “Putni un mājokļi” ieviešana un mežu investīciju finansēšana apkārtējās vides un sociālo pasākumu kritēriju par mežu apsaimniekošanu ietvaros). |
| --- | --- |

6.1.2

Tika pielāgoti vairāki jau esošie pasākumi (lauksaimniecības – apkārtējās vides pasākumu ietvaros jautājumi par dzīvnieku aizsardzību, jaunu lauku saimniecību izveidošanās atbalsts, direktīvas “Putni un mājokļi” ieviešana un mežu investīciju finansēšana apkārtējās vides un sociālo pasākumu kritēriju par mežu apsaimniekošanu ietvaros).

| 6.2 | Kas attiecas uz jaunajām Dalībvalstīm, laika posmam no 2004. līdz 2006. gadam tika pieņemta īslaicīga lauku attīstības programma. Ar tās palīdzību tiks finansēti četri jauni pasākumi: palīdzība lauksaimnieku grupām, atbalsts zemnieku saimniecībām, tehniskā palīdzība un papildinājums CAP 1. pīlāra tiešajām palīdzībām. |
| --- | --- |

6.2

Kas attiecas uz jaunajām Dalībvalstīm, laika posmam no 2004. līdz 2006. gadam tika pieņemta īslaicīga lauku attīstības programma. Ar tās palīdzību tiks finansēti četri jauni pasākumi: palīdzība lauksaimnieku grupām, atbalsts zemnieku saimniecībām, tehniskā palīdzība un papildinājums CAP 1. pīlāra tiešajām palīdzībām.

7.   Jauni ceļi Zalcburgā atbalstītajiem 3 virzieniem

| 7.1 | Vienota tirgus izveidošanās un pakāpeniska iekšējā tirgus atvēršanās lauksaimniecības ekonomikai, kam ir dabiskās konkurences priekšrocības vai vismazākās apkārtējās vides normas ir par pamatu, lai Eiropas lauksaimniecības modelim arī turpmāk būtu nepieciešama konkurētspējas uzlabošana. |
| --- | --- |

7.1

Vienota tirgus izveidošanās un pakāpeniska iekšējā tirgus atvēršanās lauksaimniecības ekonomikai, kam ir dabiskās konkurences priekšrocības vai vismazākās apkārtējās vides normas ir par pamatu, lai Eiropas lauksaimniecības modelim arī turpmāk būtu nepieciešama konkurētspējas uzlabošana.

| 7.2 | Komiteja atbalsta to, ka “palīdzības zemnieku saimniecību investīcijām” virziens lauku attīstības politikas ietvaros visu laiku ir atbalstāms. Investīcijām, kas ļautu zemnieku saimniecībām ņemt vērā prasības gan par apkārtējās vides aizsardzību, gan dzīvnieku aizsardzību un darba apstākļiem, jābūt daudz vairāk atbalstītām, nekā tās, kas paredzētas tiešā lauksaimniecības aktivitāšu sakārtošanā. |
| --- | --- |

7.2

Komiteja atbalsta to, ka “palīdzības zemnieku saimniecību investīcijām” virziens lauku attīstības politikas ietvaros visu laiku ir atbalstāms. Investīcijām, kas ļautu zemnieku saimniecībām ņemt vērā prasības gan par apkārtējās vides aizsardzību, gan dzīvnieku aizsardzību un darba apstākļiem, jābūt daudz vairāk atbalstītām, nekā tās, kas paredzētas tiešā lauksaimniecības aktivitāšu sakārtošanā.

| 7.3 | Komiteja pasvītro, ka “Lauksaimniecības padomes” pasākumu, kas dotu atbalstu jaunu produkcijas standartu pieņemšanā, piemērošanai jābūt savlaicīgai. Tomēr Eiropas Savienības teritorijā efektīvā veidā tie varētu tikt piemēroti tikai sākot ar 2006. gadu. Pārejas periods paredzams jau sākot ar 2005. gadu. |
| --- | --- |

7.3

Komiteja pasvītro, ka “Lauksaimniecības padomes” pasākumu, kas dotu atbalstu jaunu produkcijas standartu pieņemšanā, piemērošanai jābūt savlaicīgai. Tomēr Eiropas Savienības teritorijā efektīvā veidā tie varētu tikt piemēroti tikai sākot ar 2006. gadu. Pārejas periods paredzams jau sākot ar 2005. gadu.

| 7.4 | Lauksaimniecības produkcijas tirgus regulēšanas līdzekļu pavājināšanās, klimatiskā evolūcija un ar sanitārajiem kritērijiem saistītie pasākumi jau vairākus gadus liek parādīties zemnieku saimniecību apgrozījuma kontroles svarīgumam. 2003. gada CAP reformas ietvaros Komisija vienā no ziņojumiem paredzēja izpētīt iespēju vai regulācijas procentu likmi varētu izmantot nacionālajā līmenī specifiskiem pasākumiem, kas paredzēti novērst riskus, krīzes un dabas katastrofas. Komiteja atgādina, ka Komisijai šis ziņojums ir jāpublicē līdz 2004. gada beigām, un tam jāskar gan valstu, gan kopienas lauksaimniecības apdrošināšanas sistēmas attīstības ceļi. Tā pieprasa, lai vajadzības gadījumā CAP otrā pīlāra ieguldījums tiku analizēts kā atbalsta instruments. |
| --- | --- |

7.4

Lauksaimniecības produkcijas tirgus regulēšanas līdzekļu pavājināšanās, klimatiskā evolūcija un ar sanitārajiem kritērijiem saistītie pasākumi jau vairākus gadus liek parādīties zemnieku saimniecību apgrozījuma kontroles svarīgumam. 2003. gada CAP reformas ietvaros Komisija vienā no ziņojumiem paredzēja izpētīt iespēju vai regulācijas procentu likmi varētu izmantot nacionālajā līmenī specifiskiem pasākumiem, kas paredzēti novērst riskus, krīzes un dabas katastrofas. Komiteja atgādina, ka Komisijai šis ziņojums ir jāpublicē līdz 2004. gada beigām, un tam jāskar gan valstu, gan kopienas lauksaimniecības apdrošināšanas sistēmas attīstības ceļi. Tā pieprasa, lai vajadzības gadījumā CAP otrā pīlāra ieguldījums tiku analizēts kā atbalsta instruments.

| 7.5 | Lauku attīstības nākotnes politikai ir jāatbilst otrajam virzienam apkārtējās vides aizsardzībā un telpas pārvaldē, kā galveno instrumentu izmantojot lauksaimniecības – apkārtējās vides pasākumus un kompensāciju par dabas radītajiem sarežģījumiem, pamatojoties uz kopējiem kritērijiem, lai nodrošinātu teritoriālā līdzsvara uzturēšanu. |
| --- | --- |

7.5

Lauku attīstības nākotnes politikai ir jāatbilst otrajam virzienam apkārtējās vides aizsardzībā un telpas pārvaldē, kā galveno instrumentu izmantojot lauksaimniecības – apkārtējās vides pasākumus un kompensāciju par dabas radītajiem sarežģījumiem, pamatojoties uz kopējiem kritērijiem, lai nodrošinātu teritoriālā līdzsvara uzturēšanu.

| 7.6 | CAP reforma ieviesa nosacījuma principu par tiešo palīdzību lauksaimniecībai, ievērojot kopienas likumdošanu (19 direktīvas un reglamenti), kas attiecas uz apkārtējo vidi, veselības aizsardzību attiecībā uz dzīvniekiem un augiem, un dzīvnieku aizsardzību. Komiteja pasvītro, ka šis CAP 1. pīlāra jaunais aspekts nevar būt pretrunā ar lauksaimniecības – apkārtējās vides pasākumiem (AEM). Šie pēdējie neatbilst reglamentējošai loģikai, bet atbalsta lauksaimnieku brīvprātības un dalības pasākumus mērķim ieviest lauksaimniecības ražošanas metodes, kas atbilstu apkārtējās vides un dabas aizsardzībai. |
| --- | --- |

7.6

CAP reforma ieviesa nosacījuma principu par tiešo palīdzību lauksaimniecībai, ievērojot kopienas likumdošanu (19 direktīvas un reglamenti), kas attiecas uz apkārtējo vidi, veselības aizsardzību attiecībā uz dzīvniekiem un augiem, un dzīvnieku aizsardzību. Komiteja pasvītro, ka šis CAP 1. pīlāra jaunais aspekts nevar būt pretrunā ar lauksaimniecības – apkārtējās vides pasākumiem (AEM). Šie pēdējie neatbilst reglamentējošai loģikai, bet atbalsta lauksaimnieku brīvprātības un dalības pasākumus mērķim ieviest lauksaimniecības ražošanas metodes, kas atbilstu apkārtējās vides un dabas aizsardzībai.

| 7.7 | Komiteja pasvītro, ka administratīvajiem nosacījumiem par AEM ieviešanu ir jābūt vienkāršotiem. Tāpat šo pasākumu mērķu nospraušanai jābūt atkarīgai arī no subsidiaritātes. Tā pievēršas arī jautājumam par nepieciešamību paplašināt šo pasākumu lauku uz citām apkārtējās vides problemātiku, ņemot vērā budžeta stabilitāti. Tomēr īpašs akcents būtu jāliek uz MAE, kas dod priekšroku lauksaimniecības ražošanas sistēmu dažādībai ar mērķi aizsargāt lauksaimniecības sistēmu līdzsvaru. |
| --- | --- |

7.7

Komiteja pasvītro, ka administratīvajiem nosacījumiem par AEM ieviešanu ir jābūt vienkāršotiem. Tāpat šo pasākumu mērķu nospraušanai jābūt atkarīgai arī no subsidiaritātes. Tā pievēršas arī jautājumam par nepieciešamību paplašināt šo pasākumu lauku uz citām apkārtējās vides problemātiku, ņemot vērā budžeta stabilitāti. Tomēr īpašs akcents būtu jāliek uz MAE, kas dod priekšroku lauksaimniecības ražošanas sistēmu dažādībai ar mērķi aizsargāt lauksaimniecības sistēmu līdzsvaru.

| 7.7.1 | Ņemot vērā Gēteborgas Eiropas samita deklarāciju, lauksaimniecības – apkārtējās vides pasākumiem katras valsts nacionālajā programmā jākļūst obligāta rakstura. |
| --- | --- |

7.7.1

Ņemot vērā Gēteborgas Eiropas samita deklarāciju, lauksaimniecības – apkārtējās vides pasākumiem katras valsts nacionālajā programmā jākļūst obligāta rakstura.

| 7.7.2 | Komiteja pasvītro, ka Natura 2000 finansējums nedrīkst nelabvēlīgi iespaidot jau esošos pasākumus. Tieši tāpēc tā vēlas, lai Komisija noteiktu jaunos finansējumus izmaksu, kuras radušās ar direktīvas “Putni un mājokļi” piemērošanu, kompensācijai. |
| --- | --- |

7.7.2

Komiteja pasvītro, ka Natura 2000 finansējums nedrīkst nelabvēlīgi iespaidot jau esošos pasākumus. Tieši tāpēc tā vēlas, lai Komisija noteiktu jaunos finansējumus izmaksu, kuras radušās ar direktīvas “Putni un mājokļi” piemērošanu, kompensācijai.

| 7.8 | Trešajam lauku attīstības nākotnes politikas virzienam ir jābūt vērstam uz lauku ekonomikas dažādību saistībā ar lauksaimniecības aktivitātēm., ar mērķi sniegt ieguldījumu lauku teritoriju iedzīvotāju atbalstā. |
| --- | --- |

7.8

Trešajam lauku attīstības nākotnes politikas virzienam ir jābūt vērstam uz lauku ekonomikas dažādību saistībā ar lauksaimniecības aktivitātēm., ar mērķi sniegt ieguldījumu lauku teritoriju iedzīvotāju atbalstā.

| 7.9. | Komisija savā 3. kohēzijas ziņojumā pasvītro, ka trijiem darbības veidiem, t.i. tūrismam, amatniecībai un lauku kultūrvēsturiskajai videi, jābūt pakļautiem reģionu politikas un lauku attīstības politikas kopējam piemērošanas laukam. Komiteja uzskata, ka šim līdzsvaram jābūt saglabātam. Tā domā, ka lauku infrastruktūras vairs nebūtu jāfinansē no strukturālajiem fondiem. Komiteja neatbalsta, ka šādu investīciju pārvalde no reģionu politikas tiktu pārcelta uz lauku attīstības politiku. |
| --- | --- |

7.9.

Komisija savā 3. kohēzijas ziņojumā pasvītro, ka trijiem darbības veidiem, t.i. tūrismam, amatniecībai un lauku kultūrvēsturiskajai videi, jābūt pakļautiem reģionu politikas un lauku attīstības politikas kopējam piemērošanas laukam. Komiteja uzskata, ka šim līdzsvaram jābūt saglabātam. Tā domā, ka lauku infrastruktūras vairs nebūtu jāfinansē no strukturālajiem fondiem. Komiteja neatbalsta, ka šādu investīciju pārvalde no reģionu politikas tiktu pārcelta uz lauku attīstības politiku.

| 7.10 | Vēl Komiteja piedāvā, lai sakarā ar sagaidāmo reģionu politikas attīstību, lauku kultūrvēsturiskās vides renovācijas un attīstības pasākumi, kas neiekļaujas “lauku tūrisma” projektā, neietilptu lauku attīstības politikā. |
| --- | --- |

7.10

Vēl Komiteja piedāvā, lai sakarā ar sagaidāmo reģionu politikas attīstību, lauku kultūrvēsturiskās vides renovācijas un attīstības pasākumi, kas neiekļaujas “lauku tūrisma” projektā, neietilptu lauku attīstības politikā.

| 7.11 | Visbeidzot Komiteja piedāvā, lai “lauku ekonomikas” virziens sevī ietvertu noteiktu skaitu pakalpojumu, kas ļautu uzlabot lauku iedzīvotāju dzīves kvalitāti. |
| --- | --- |

7.11

Visbeidzot Komiteja piedāvā, lai “lauku ekonomikas” virziens sevī ietvertu noteiktu skaitu pakalpojumu, kas ļautu uzlabot lauku iedzīvotāju dzīves kvalitāti.

C.   LAUKU ATTĪSTĪBAS POLITIKAS VADĪBAS APSTĀKĻU UZLABOŠANA

| 8 | Pirmais punkts, uz kā pamata būtu veicama vadības nosacījumu uzlabošana, ir lauku attīstības plānu sagatavošana. Komiteja atbalsta Komisiju tās centienos izstrādāt jaunu lauku attīstības programmu, lai līdz maksimumam ierobežotu “latento periodu” starp šiem diviem plānošanas periodiem. |
| --- | --- |

8

Pirmais punkts, uz kā pamata būtu veicama vadības nosacījumu uzlabošana, ir lauku attīstības plānu sagatavošana. Komiteja atbalsta Komisiju tās centienos izstrādāt jaunu lauku attīstības programmu, lai līdz maksimumam ierobežotu “latento periodu” starp šiem diviem plānošanas periodiem.

| 8.1. | Grūtības, ar kādām sakarsušās atsevišķas Dalībvalstis, un kuras saistītas ar lauku attīstības politikas administratīvo ieviešanu rāda, ka vairāku finansu instrumentu pielietošana pēc atšķirīgiem noteikumiem var novest līdz valsts pasākumu neskaidras izpratnes. Avansu, kuru viena reglamenta ietvaros veido lauku attīstības pasākumu kopums, varēja saņemt kā administratīvās komplicētības papildus līdzekli. |
| --- | --- |

8.1.

Grūtības, ar kādām sakarsušās atsevišķas Dalībvalstis, un kuras saistītas ar lauku attīstības politikas administratīvo ieviešanu rāda, ka vairāku finansu instrumentu pielietošana pēc atšķirīgiem noteikumiem var novest līdz valsts pasākumu neskaidras izpratnes. Avansu, kuru viena reglamenta ietvaros veido lauku attīstības pasākumu kopums, varēja saņemt kā administratīvās komplicētības papildus līdzekli.

| 8.2 | Plānošanas vienkāršošana pamatotos uz to, ka būtu tikai viens fonds, kas attiektos uz lauku attīstības politikas pasākumiem. Tomēr, Komiteja pasvītro, ka viena fonda vadības modalitātēm jāatbilst tām, kuras piemēro strukturālie fondi. |
| --- | --- |

8.2

Plānošanas vienkāršošana pamatotos uz to, ka būtu tikai viens fonds, kas attiektos uz lauku attīstības politikas pasākumiem. Tomēr, Komiteja pasvītro, ka viena fonda vadības modalitātēm jāatbilst tām, kuras piemēro strukturālie fondi.

| 8.3 | Lauku attīstības nākotnes politikas strukturēšanai trijos virzienos (lauksaimniecības konkurētspēja, teritorijas pārvalde un lauku ekonomikas diversifikācija) jābūt saistītai ar nākošā lauku attīstības reglamenta izstrādi. Tas varētu precizēt darbības virzienu principus, triju virzienu mērķus un uzskaitīt iespējamos rīcības veidus (palīdzība investīcijās, subsidēti kredīti, valsts ilgtermiņa atbalsts atsevišķu specifikāciju garantēšanā, tehniskā palīdzība, finansu inženierija...). Katra atbalstītā pasākuma ieviešanas modalitātēm jābūt iekļautām valstu subsidiaritātē. Komiteja pasvītro, ka stratēģiskā dokumentā iekļautā viena vienīga lēmuma izpildei Dalībvalstī varētu būt priekšrocība plānošanas periodam nospraust kopējus ietvarus. |
| --- | --- |

8.3

Lauku attīstības nākotnes politikas strukturēšanai trijos virzienos (lauksaimniecības konkurētspēja, teritorijas pārvalde un lauku ekonomikas diversifikācija) jābūt saistītai ar nākošā lauku attīstības reglamenta izstrādi. Tas varētu precizēt darbības virzienu principus, triju virzienu mērķus un uzskaitīt iespējamos rīcības veidus (palīdzība investīcijās, subsidēti kredīti, valsts ilgtermiņa atbalsts atsevišķu specifikāciju garantēšanā, tehniskā palīdzība, finansu inženierija...). Katra atbalstītā pasākuma ieviešanas modalitātēm jābūt iekļautām valstu subsidiaritātē. Komiteja pasvītro, ka stratēģiskā dokumentā iekļautā viena vienīga lēmuma izpildei Dalībvalstī varētu būt priekšrocība plānošanas periodam nospraust kopējus ietvarus.

| 8.4 | Patreizējai STAR (Lauku attīstības un lauksaimniecības struktūru vadības komiteja) komitejai pasākumos izdarīto izmaiņu pieņemšanas procedūrai trūkst elastīguma, jo patreizējā procedūra vēl arvien it pārlieku gara. Komiteja piedāvā, lai jaunā procedūra ietekmētos no spēkā esošās Valsts palīdzības procedūras. Tas nozīmē, līdz ko plānošanas sākumā lauku attīstības plāns ir pieņemts, pasākumu intervencijas modifikācijas varētu tikt nosūtītas uz Komisiju to likumības izvērtēšanai (ex-post novērtēšanai). |
| --- | --- |

8.4

Patreizējai STAR (Lauku attīstības un lauksaimniecības struktūru vadības komiteja) komitejai pasākumos izdarīto izmaiņu pieņemšanas procedūrai trūkst elastīguma, jo patreizējā procedūra vēl arvien it pārlieku gara. Komiteja piedāvā, lai jaunā procedūra ietekmētos no spēkā esošās Valsts palīdzības procedūras. Tas nozīmē, līdz ko plānošanas sākumā lauku attīstības plāns ir pieņemts, pasākumu intervencijas modifikācijas varētu tikt nosūtītas uz Komisiju to likumības izvērtēšanai (ex-post novērtēšanai).

| 8.5 | Operatīvo programmu apstiprināšanai jābūt pakļautai valstu vai sub – nacionālai subsidiaritātei atkarībā no Dalībvalsts organizācijas. Komisija būtu atbildīga sekot, lai tiktu novērsta jebkura ar piemērotajiem pasākumiem radīta konkurences izkropļošana, pārbaudīt darbības virzienu modalitāšu likumību un nodrošināties konsekvenci ar strukturālajiem fondiem. Tāpat Komiteja pasvītro, ka Komisija ar savu gūto pieredzi varētu atbalstīt pieredžu apmaiņas pasākumus tehniskās palīdzības ietvaros īpaši jaunajām Dalībvalstīm. |
| --- | --- |

8.5

Operatīvo programmu apstiprināšanai jābūt pakļautai valstu vai sub – nacionālai subsidiaritātei atkarībā no Dalībvalsts organizācijas. Komisija būtu atbildīga sekot, lai tiktu novērsta jebkura ar piemērotajiem pasākumiem radīta konkurences izkropļošana, pārbaudīt darbības virzienu modalitāšu likumību un nodrošināties konsekvenci ar strukturālajiem fondiem. Tāpat Komiteja pasvītro, ka Komisija ar savu gūto pieredzi varētu atbalstīt pieredžu apmaiņas pasākumus tehniskās palīdzības ietvaros īpaši jaunajām Dalībvalstīm.

| 8.6 | Komiteja vēlētos, lai programmu pieņemšanas etapu skaits tiktu samazināts, nosakot atbildību katrā lēmuma līmenī: Komisija, Dalībvalstis, teritoriālās pārvaldes. |
| --- | --- |

8.6

Komiteja vēlētos, lai programmu pieņemšanas etapu skaits tiktu samazināts, nosakot atbildību katrā lēmuma līmenī: Komisija, Dalībvalstis, teritoriālās pārvaldes.

| 8.7 | Viena vienīga fonda izvēle lauku attīstības politikas pasākumu īstenošanai vienkāršotu arī finansu vadību. Strukturālo fondu loģikā šim jaunajam fondam būtu jāpārņem to galvenās īpatnības:






  — | balstīties uz ikgadējo un ieplānoto grafiku, |
| --- | --- | --- |

8.7

Viena vienīga fonda izvēle lauku attīstības politikas pasākumu īstenošanai vienkāršotu arī finansu vadību. Strukturālo fondu loģikā šim jaunajam fondam būtu jāpārņem to galvenās īpatnības:

—

balstīties uz ikgadējo un ieplānoto grafiku,

| — | īstenot daudzu gadu plānošanu, |
| --- | --- |

—

īstenot daudzu gadu plānošanu,

| — | iegūt savā rīcībā daudz elastīgākas maksāšanas modalitātes kā EAGGF - Garantija (saistību asignējums – maksājumu asignējums). |
| --- | --- |

—

iegūt savā rīcībā daudz elastīgākas maksāšanas modalitātes kā EAGGF - Garantija (saistību asignējums – maksājumu asignējums).

| 8.8 | Kontroles jautājums arī ir atkarīgs no lauku attīstības politikas administratīvās vadības. Komiteja atbalsta Komisijas 3. kohēzijas ziņojumā sniegtās orientācijas, īpaši kas attiecas uz kontroles uzdevumu proporcionalitāti. Ārpus noteiktajiem ierobežojumiem Dalībvalsts attiecīgajām programmām varētu izvēlēties piemērot savu nacionālo kontroles sistēmu. Komiteja pasvītro, ka orientācijas lauku attīstības politikas vadība ir jāpiemēro tā, lai tās nodrošinātu tāda paša veida kontroles efektivitāti un veiksmīgu kopienas fondu izmantošanu. |
| --- | --- |

8.8

Kontroles jautājums arī ir atkarīgs no lauku attīstības politikas administratīvās vadības. Komiteja atbalsta Komisijas 3. kohēzijas ziņojumā sniegtās orientācijas, īpaši kas attiecas uz kontroles uzdevumu proporcionalitāti. Ārpus noteiktajiem ierobežojumiem Dalībvalsts attiecīgajām programmām varētu izvēlēties piemērot savu nacionālo kontroles sistēmu. Komiteja pasvītro, ka orientācijas lauku attīstības politikas vadība ir jāpiemēro tā, lai tās nodrošinātu tāda paša veida kontroles efektivitāti un veiksmīgu kopienas fondu izmantošanu.

| 8.9 | Sasniegumu rezerve, kas izveidota strukturālajiem fondiem Agenda 2000 ietvaros, ir vairāk tiesību ierobežojošs pasākums sekojoši ar programmu administratīvo ieviešanu saistītiem neparedzētiem gadījumiem. Pēc kritēriju kopuma to pilnvaras, balstītas uz kredītu izlietošanu, varētu radīt negatīvas sekas, ierosinot ātru plānošanu un vēlāk striktu kontroli šo operāciju izpildē, kas nav konsekvencē ar lauku attīstības daudzu gadu programmu organizēšanu. Tieši tāpēc Komiteja pasvītro, ka sasniegumu rezerves principam nevajadzētu tikt iekļautam lauku attīstības nākotnes politikā. |
| --- | --- |

8.9

Sasniegumu rezerve, kas izveidota strukturālajiem fondiem Agenda 2000 ietvaros, ir vairāk tiesību ierobežojošs pasākums sekojoši ar programmu administratīvo ieviešanu saistītiem neparedzētiem gadījumiem. Pēc kritēriju kopuma to pilnvaras, balstītas uz kredītu izlietošanu, varētu radīt negatīvas sekas, ierosinot ātru plānošanu un vēlāk striktu kontroli šo operāciju izpildē, kas nav konsekvencē ar lauku attīstības daudzu gadu programmu organizēšanu. Tieši tāpēc Komiteja pasvītro, ka sasniegumu rezerves principam nevajadzētu tikt iekļautam lauku attīstības nākotnes politikā.

| 8.10 | Jautājums par partnerattiecībām arī ir atkarīgs no programmu ieviešanas vienkāršošanas loģikas. Pamatojoties uz to, kas notiek reģionu politikas ietvaros, Komiteja vēlētos, lai katra Dalībvalsts censtos organizēt sadarbību ne tikai starp dažādu līmeņu administrācijām, bet arī ar sabiedriskā sektora partneriem un organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem no koncepcijas fāzes līdz ieviešanas fāzei un programmu norisei. |
| --- | --- |

8.10

Jautājums par partnerattiecībām arī ir atkarīgs no programmu ieviešanas vienkāršošanas loģikas. Pamatojoties uz to, kas notiek reģionu politikas ietvaros, Komiteja vēlētos, lai katra Dalībvalsts censtos organizēt sadarbību ne tikai starp dažādu līmeņu administrācijām, bet arī ar sabiedriskā sektora partneriem un organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem no koncepcijas fāzes līdz ieviešanas fāzei un programmu norisei.

| 8.11 | Kopš Leader iniciatīvas uzsākšanas 1989. gadā, jaunu attīstības ceļu lauku zonā izpēte bija par pamatu šīs Komisijas iniciatīvas panākumiem. Vēl jo vairāk, programmas patreizējā fāze parāda pieredzes apmaiņu, kas atvieglo partnerattiecības starp dažādo valstu vietējām darbības grupām, dubulto efektu. Komiteja pasvītro, ka Leader iniciatīvai jāturpina līdzdarboties vietējās iniciatīvās, izpētot jaunus attīstības ceļus lauku zonām, īpaši pēc lauku attīstības politikas novilktās taisnes: kā savlaicīgi īstenot kvalifikācijas celšanas vajadzības noteiktajā teritorijā, jaunu lauksaimniecības produkcijas noieta tirgu meklēšana, sadarbības attīstība starp ekonomikas dalībpersonām vienas teritorijas ietvaros, tāpat ir tēmas, kas varētu ienest jaunu skaidrību lauku attīstības politikas nākotnē. Tāpēc Komiteja attīstības politikas ietvaros atbalsta Leader iniciatīvas turpināšanu ar mērķi meklēt jaunus risinājumus lauku zonu attīstībai. |
| --- | --- |

8.11

Kopš Leader iniciatīvas uzsākšanas 1989. gadā, jaunu attīstības ceļu lauku zonā izpēte bija par pamatu šīs Komisijas iniciatīvas panākumiem. Vēl jo vairāk, programmas patreizējā fāze parāda pieredzes apmaiņu, kas atvieglo partnerattiecības starp dažādo valstu vietējām darbības grupām, dubulto efektu. Komiteja pasvītro, ka Leader iniciatīvai jāturpina līdzdarboties vietējās iniciatīvās, izpētot jaunus attīstības ceļus lauku zonām, īpaši pēc lauku attīstības politikas novilktās taisnes: kā savlaicīgi īstenot kvalifikācijas celšanas vajadzības noteiktajā teritorijā, jaunu lauksaimniecības produkcijas noieta tirgu meklēšana, sadarbības attīstība starp ekonomikas dalībpersonām vienas teritorijas ietvaros, tāpat ir tēmas, kas varētu ienest jaunu skaidrību lauku attīstības politikas nākotnē. Tāpēc Komiteja attīstības politikas ietvaros atbalsta Leader iniciatīvas turpināšanu ar mērķi meklēt jaunus risinājumus lauku zonu attīstībai.

Brisele, 2004. gada 30. jūnijā

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Eiropas konference par lauku attīstību, Cork (Īrija), no 1996. gada 7. līdz 9. novembrim;

1

http://www.europa.eu.int/comm/agriculture/rur/cork_fr.htm.

(2)  COM(2004)101.

2

(3)  COM(2004)107.

3

(4)  Gēteborgas Eiropas Padome, 15.-16. jūnijs 2001. gads:

4

http://europa.eu.int/comm/gothenburg_council/sustainable_fr.htm.

(5)  Gēteborgas Eiropas Padomes prezidentūras slēdzieni, 15. un 16. jūnijs 2001. gads, 31. punkts, Dokuments Nr. 200/1/01

5

(6)  Padomes “LAUKSAIMNIECĪBA UN ZVEJNIECĪBA” 2516. SESIJA - Luksemburga, 11., 12., 17., 18., 19., 25. un 26. jūnijs 2003. gads; 10272/03 (Prese 164), 7.lpp., 3. punkts

6

(7)  Potsdama, 1999. gada maijs;

7

http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/som_fr.htm.

(8)  3. pants : Savienības mērķi: 3. Savienība [...] veicina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un solidaritāti starp Dalībvalstīm.

8

http://europa.eu.int/futurum/constitution/part1/title1/index_fr.htm#Article3.

(9)  Padomes 1999. gada 21. jūnija Reglaments (EK) Nr. 1260/1999 par Strukturālo fondu vispārējiem nosacījumiem; Oficiālais Vēstnesis Nr. L 161 ; 26.6.1999., 1.– 42. lpp.

9

(10)  1999. gada 17. maija Padomes reglaments (EK) Nr. 1257/1999 par lauku attīstības atbalstu ar Eiropas orientācijas fondiem un lauksaimniecības garantiju (FEOGA), un kas izdara izmaiņas un atceļ atsevišķus reglamentus; Oficiālais Vēstnesis Nr. L 160, 26/06/1999, 80.– 102. lpp.

10

(11)  Fact Sheet “Lauku attīstība Eiropas Savienībā”, - 9. lpp., Eiropas Savienības Publikāciju dienests 2003.

11

(12)  “Politika, kas paredz konsolidēt Eiropas lauksaimniecības modeli”, CES 953/99, Oficiālais Vēstnesis. Nr. C 368, 20.12.99, 76.-86. lpp.

12

“CAP nākotne”, CES 362/2002, Oficiālais Vēstnesis Nr. C 125, 27.5.2002., 87.-99. lpp.

(13)  “Pilsētām tuva lauksaimniecība”, CESE atzinuma projekts Nr. 1324/2003 (pieņemšana 2004. gada septembra plenārajā sesijā). “Kā garantēt labāku to reģionu integrāciju, kuri cieš no pastāvīgiem dabas un strukturāli radītajiem nelabvēlīgajiem apstākļiem”

13

(14)  Pirmais atzinuma projekta uzmetums R/CESE 631/2004 (pieņemšana 2004. gada septembra plenārajā sesijā)

14

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/60

---

Atzinums par Trešo ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju – Jaunas partnerattiecības kohēzijai: saplūšana, konkurētpēja un sadarbība

COM (2004) 107 galīgā red.

(2004/C 302/14)

2003. gada 8. decembrī Eiropas Komisija, saskaņā ar Eiropas Kopienas Dibināšanas līguma 262. pantu, nolēma konsultēt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par: Trešo ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju- Jaunas partnerattiecības kohēzijai: saplūšana, konkurētspēja un sadarbība

Ekonomikas un monetārās Savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas darba grupa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu attiecīgajā jautājumā, pieņēma tas atzinumu, 2004. gada 8. jūnijā. Ziņojuma sniedzējs bija Baross Vale kungs

Savas 410. Plenārās sesijas laikā, kura notika 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 30. jūnija sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 118 balsīm “par” un “5 atturoties”.

1.   Ievads

| 1.1 | Trešais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju saucas “Jaunas partnerattiecības kohēzijai – saplūšana, konkurētspēja un sadarbība”, un tajā ir Eiropas Savienības kohēzijas politikas bilance, īpaši par progresu, kāds panākts ekonomiskajā, sociālajā un teritoriālajā vienotībā, kā arī nākotnes perspektīvas. |
| --- | --- |

1.1

Trešais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju saucas “Jaunas partnerattiecības kohēzijai – saplūšana, konkurētspēja un sadarbība”, un tajā ir Eiropas Savienības kohēzijas politikas bilance, īpaši par progresu, kāds panākts ekonomiskajā, sociālajā un teritoriālajā vienotībā, kā arī nākotnes perspektīvas.

| 1.2 | Dokuments ir pamatos veidots no četrām daļām, un satur pirmajās lappās kopsavilkumu kā arī secinājumus ar kohēzijas politikas reformu piedāvājumiem:






  — | 1. daļa – Kohēzija, konkurētspēja, nodarbinātība un pieaugums – Situācija un tendences; |
| --- | --- | --- |

1.2

Dokuments ir pamatos veidots no četrām daļām, un satur pirmajās lappās kopsavilkumu kā arī secinājumus ar kohēzijas politikas reformu piedāvājumiem:

—

1. daļa – Kohēzija, konkurētspēja, nodarbinātība un pieaugums – Situācija un tendences;

| — | 2. daļa – Dalībvalstu politikas ietekme uz kohēziju; |
| --- | --- |

—

2. daļa – Dalībvalstu politikas ietekme uz kohēziju;

| — | 3. daļa – Kopienas politikas ietekme: konkurētspēja, nodarbinātība un kohēzija; |
| --- | --- |

—

3. daļa – Kopienas politikas ietekme: konkurētspēja, nodarbinātība un kohēzija;

| — | 4. daļa – Strukturālās politikas ietekme un pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

—

4. daļa – Strukturālās politikas ietekme un pievienotā vērtība.

| 1.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ļoti labvēlīgi uztver rezultātus, kādi iegūti no šīs politikas pēdējo gadu laikā, jo šī politika pieder pie Eiropas Savienības pamatpolitikas jomas. Tā uzskata, ka no ziņojuma izrietošie piedāvājumi atbilst mērķiem, kurus Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aizstāv virknē savos dokumentos. |
| --- | --- |

1.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ļoti labvēlīgi uztver rezultātus, kādi iegūti no šīs politikas pēdējo gadu laikā, jo šī politika pieder pie Eiropas Savienības pamatpolitikas jomas. Tā uzskata, ka no ziņojuma izrietošie piedāvājumi atbilst mērķiem, kurus Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aizstāv virknē savos dokumentos.

| 1.3.1 | Šajā sakarā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja priecājas, ka Komisija nav sekojusi dažiem ierosinājumiem, kas izsakās par kohēzijas politikas renacionalizāciju. |
| --- | --- |

1.3.1

Šajā sakarā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja priecājas, ka Komisija nav sekojusi dažiem ierosinājumiem, kas izsakās par kohēzijas politikas renacionalizāciju.

| 1.4 | Ņemot vērā ziņojumā aplūkoto elementu sarežģītību un daudzveidību, kā arī veidu, kas ļauj labāk saskatīt šajā projektā aplūkoto problemātiku, tika nolemts saglabāt Komisijas ziņojuma struktūru un nobeigumā novērtēt veiktās izmaiņas un nākotnes perspektīvas. |
| --- | --- |

1.4

Ņemot vērā ziņojumā aplūkoto elementu sarežģītību un daudzveidību, kā arī veidu, kas ļauj labāk saskatīt šajā projektā aplūkoto problemātiku, tika nolemts saglabāt Komisijas ziņojuma struktūru un nobeigumā novērtēt veiktās izmaiņas un nākotnes perspektīvas.

2.   Pirmā daļa – Kohēzija, konkurētspēja, nodarbinātība un pieaugums – Situācija un tendences.

| 2.1.1 | Pamatojoties uz dažādu statistiku rezultātiem, ziņojums apkopo kohēzijas stāvokli Eiropā, ar ekonomiskām, sociālām un teritoriālām sastāvdaļām, īpaši attiecībā uz konverģences pozitīvajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

2.1.1

Pamatojoties uz dažādu statistiku rezultātiem, ziņojums apkopo kohēzijas stāvokli Eiropā, ar ekonomiskām, sociālām un teritoriālām sastāvdaļām, īpaši attiecībā uz konverģences pozitīvajiem rezultātiem.

| 2.2 | Dokuments diezgan detalizēti analizē “kohēzijas valstu” progresu sakarā ar reālo konverģenci, pamatojoties uz 2001. gada informāciju, kaut gan daži dati attiecas uz 2002. gadu, un pēc tam iezīmē dažas perspektīvas. Analīze aptver arī kohēzijas stāvokli paplašinātajā Eiropā. |
| --- | --- |

2.2

Dokuments diezgan detalizēti analizē “kohēzijas valstu” progresu sakarā ar reālo konverģenci, pamatojoties uz 2001. gada informāciju, kaut gan daži dati attiecas uz 2002. gadu, un pēc tam iezīmē dažas perspektīvas. Analīze aptver arī kohēzijas stāvokli paplašinātajā Eiropā.

| 2.3 | Starp šajā ziņojuma daļā aplūkotajiem elementiem figurē ražošanas un nodarbinātības pieaugums kohēzijas valstīs pēdējo gadu laikā salīdzinājumā ar pārējo Eiropas Savienību un pēdējā desmitgadē attīstījušās atšķirības starp 15 valstu Eiropas reģioniem, īpaši akcentējot mērķa numur 1 reģionus. Ziņojumā atrodama analīze par neseno ekonomisko attīstību jaunajās dalībvalstīs. Ir analizēti šo valstu atšķirīgie sasniegumi un fakts, ka, kaut arī šīs valstis tuvojas vidējam Eiropas Savienības ienākumu līmenim, tomēr palielināti izaugsmes tempi vēl ilgi būs nepieciešami. |
| --- | --- |

2.3

Starp šajā ziņojuma daļā aplūkotajiem elementiem figurē ražošanas un nodarbinātības pieaugums kohēzijas valstīs pēdējo gadu laikā salīdzinājumā ar pārējo Eiropas Savienību un pēdējā desmitgadē attīstījušās atšķirības starp 15 valstu Eiropas reģioniem, īpaši akcentējot mērķa numur 1 reģionus. Ziņojumā atrodama analīze par neseno ekonomisko attīstību jaunajās dalībvalstīs. Ir analizēti šo valstu atšķirīgie sasniegumi un fakts, ka, kaut arī šīs valstis tuvojas vidējam Eiropas Savienības ienākumu līmenim, tomēr palielināti izaugsmes tempi vēl ilgi būs nepieciešami.

| 2.4 | Eiropas iedzīvotāju novecošana kā arī konkurētspējai, pieaugumam un nodarbinātībai noteicošie faktori kā piemēram jaunievedumi un zināšanas, kā arī vides aizsardzība Gēteborgas mērķu ietvaros, ir galvenie aspekti, kas tiek izmantoti šajā ziņojuma daļā. |
| --- | --- |

2.4

Eiropas iedzīvotāju novecošana kā arī konkurētspējai, pieaugumam un nodarbinātībai noteicošie faktori kā piemēram jaunievedumi un zināšanas, kā arī vides aizsardzība Gēteborgas mērķu ietvaros, ir galvenie aspekti, kas tiek izmantoti šajā ziņojuma daļā.

2.5   Vispārēja rakstura apsvērumi

| 2.5.1 | Pēdējos desmit gados, īpaši 90to gadu otrajā pusē nacionālā un reģionālā kohēzija ir jūtami progresējusi, samazinot atšķirības gan starp Eiropas Savienības valstīm, gan reģioniem. Tomēr kohēzija starp dalībvalstīm ir bijusi augstāka, nekā starp reģioniem. |
| --- | --- |

2.5.1

Pēdējos desmit gados, īpaši 90to gadu otrajā pusē nacionālā un reģionālā kohēzija ir jūtami progresējusi, samazinot atšķirības gan starp Eiropas Savienības valstīm, gan reģioniem. Tomēr kohēzija starp dalībvalstīm ir bijusi augstāka, nekā starp reģioniem.

| 2.5.2 | Neraugoties uz Strukturālo fondu pozitīvo ieguldījumu un, neraugoties uz realizēto progresu, tomēr vēl pastāv ļoti nozīmīgas atšķirības, raugoties no labklājības/ekonomisko sasniegumu aspekta, kas atspoguļo dažu valstu/reģionu strukturālās nepilnības. |
| --- | --- |

2.5.2

Neraugoties uz Strukturālo fondu pozitīvo ieguldījumu un, neraugoties uz realizēto progresu, tomēr vēl pastāv ļoti nozīmīgas atšķirības, raugoties no labklājības/ekonomisko sasniegumu aspekta, kas atspoguļo dažu valstu/reģionu strukturālās nepilnības.

| 2.5.3 | Tāpat arī pastāv vairākas problēmas ar mazāk nodrošināto reģionu konkurētspēju. Daži Eiropas reģioni vēl ir pārāk izolēti, tiem trūkst kvalificēta darbaspēka un investīciju, un to rīcībā trūkst līdzekļu. lai varētu iegūt sasaisti ar informācijas sabiedrību. |
| --- | --- |

2.5.3

Tāpat arī pastāv vairākas problēmas ar mazāk nodrošināto reģionu konkurētspēju. Daži Eiropas reģioni vēl ir pārāk izolēti, tiem trūkst kvalificēta darbaspēka un investīciju, un to rīcībā trūkst līdzekļu. lai varētu iegūt sasaisti ar informācijas sabiedrību.

| 2.5.4 | Sociālās kohēzijas un nodarbinātības jomā ir vismazāk panākto sasniegumu: |
| --- | --- |

2.5.4

Sociālās kohēzijas un nodarbinātības jomā ir vismazāk panākto sasniegumu:

| 2.5.4.1 | Ilgtermiņa bezdarba līmenis ir tikpat augsts. |
| --- | --- |

2.5.4.1

Ilgtermiņa bezdarba līmenis ir tikpat augsts.

| 2.5.4.2 | Nelielais nodarbinātības pieaugums ES-15 2001. gadā, saistībā ar nodarbinātības līmeņa mazināšanos kandidātvalstīs, pēdējo gadu laikā ir novedis pie arvien lielākas reģionālo atšķirību paasināšanās. |
| --- | --- |

2.5.4.2

Nelielais nodarbinātības pieaugums ES-15 2001. gadā, saistībā ar nodarbinātības līmeņa mazināšanos kandidātvalstīs, pēdējo gadu laikā ir novedis pie arvien lielākas reģionālo atšķirību paasināšanās.

| 2.5.4.3 | Dažos Eiropas reģionos ir samazinājies iedzīvotāju dabiskais pieaugums un ir paredzams, ka turpmākajos gados tas samazināsies vēl vairāk (demogrāfiskās prognozes paredz samazinājumu vairākās dalībvalstīs un jaunpienākušajās valstīs, ar dažiem izņēmumiem); |
| --- | --- |

2.5.4.3

Dažos Eiropas reģionos ir samazinājies iedzīvotāju dabiskais pieaugums un ir paredzams, ka turpmākajos gados tas samazināsies vēl vairāk (demogrāfiskās prognozes paredz samazinājumu vairākās dalībvalstīs un jaunpienākušajās valstīs, ar dažiem izņēmumiem);

| 2.5.4.4 | Vissvarīgākais faktors nodarbinātības aspektā: darbaspējīga vecuma iedzīvotāju skaits samazinās ātrāk nekā zemeslodes iedzīvotāju skaits. Prognozes 2025. gadam norāda, ka cilvēki vecumā virs piecdesmit gadiem sastādīs 35 % no darbspējīgā vecuma iedzīvotājiem 15 valstu Eiropas Savienībā, salīdzinot ar 26 % 2000. gadā. To papildina nepārtraukta cilvēku, kam ir virs 65 gadiem, skaita palielināšanās; |
| --- | --- |

2.5.4.4

Vissvarīgākais faktors nodarbinātības aspektā: darbaspējīga vecuma iedzīvotāju skaits samazinās ātrāk nekā zemeslodes iedzīvotāju skaits. Prognozes 2025. gadam norāda, ka cilvēki vecumā virs piecdesmit gadiem sastādīs 35 % no darbspējīgā vecuma iedzīvotājiem 15 valstu Eiropas Savienībā, salīdzinot ar 26 % 2000. gadā. To papildina nepārtraukta cilvēku, kam ir virs 65 gadiem, skaita palielināšanās;

| 2.5.4.5 | Šie skaitļi rāda veco cilvēku atkarības līmeņa paaugstināšanos. 15 valstu Eiropas Savienībā 65 gadus veci cilvēki un vecāki patlaban sastāda apmēram 25 % no cilvēkiem darba spējīgā vecumā, citiem vārdiem sakot, uz katru cilvēku vecumā no 15 līdz 65 gadiem, viens pensionārs. 2025. gadā šie procenti pieaugs līdz 36 %, proti, trīs darba spējīga vecuma cilvēki uz katru pensionāru. Kandidātvalstīs šie skaitļi pieaugs no mazāk par 20 % līdz vairāk par 30 %. |
| --- | --- |

2.5.4.5

Šie skaitļi rāda veco cilvēku atkarības līmeņa paaugstināšanos. 15 valstu Eiropas Savienībā 65 gadus veci cilvēki un vecāki patlaban sastāda apmēram 25 % no cilvēkiem darba spējīgā vecumā, citiem vārdiem sakot, uz katru cilvēku vecumā no 15 līdz 65 gadiem, viens pensionārs. 2025. gadā šie procenti pieaugs līdz 36 %, proti, trīs darba spējīga vecuma cilvēki uz katru pensionāru. Kandidātvalstīs šie skaitļi pieaugs no mazāk par 20 % līdz vairāk par 30 %.

| 2.5.4.6 | Ziņojumā vērsta uzmanība uz faktu, ka šie dati neatspoguļo, cik personu darba spējīgā vecumā būs nepieciešams, lai uzturētu 65 gadus vecus un vecākus cilvēkus (2002. gadā 15 valstu Eiropas Savienībā bija 64 % darba spējīgā vecuma cilvēku, šis skaitlis bija 56 % kandidātvalstīs, ar lielām atšķirībā starp valstīm un reģioniem). |
| --- | --- |

2.5.4.6

Ziņojumā vērsta uzmanība uz faktu, ka šie dati neatspoguļo, cik personu darba spējīgā vecumā būs nepieciešams, lai uzturētu 65 gadus vecus un vecākus cilvēkus (2002. gadā 15 valstu Eiropas Savienībā bija 64 % darba spējīgā vecuma cilvēku, šis skaitlis bija 56 % kandidātvalstīs, ar lielām atšķirībā starp valstīm un reģioniem).

| 2.5.5 | Ziņojumā vērsta uzmanība uz faktu, ka atšķirība starp Eiropas Savienības valstīm un reģioniem gan ienākumu, gan nodarbinātības aspektā vēl pastiprināsies sakarā ar jaunu dalībvalstu pievienošanos 2004. gada maijā. Šajās valstīs ir reģistrēti palielināti pieauguma tempi, bet to iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju, kā arī nodarbinātības līmenis daudzos gadījumos ir zemāks par 15 valstu Eiropas Savienības vidējo līmeni. |
| --- | --- |

2.5.5

Ziņojumā vērsta uzmanība uz faktu, ka atšķirība starp Eiropas Savienības valstīm un reģioniem gan ienākumu, gan nodarbinātības aspektā vēl pastiprināsies sakarā ar jaunu dalībvalstu pievienošanos 2004. gada maijā. Šajās valstīs ir reģistrēti palielināti pieauguma tempi, bet to iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju, kā arī nodarbinātības līmenis daudzos gadījumos ir zemāks par 15 valstu Eiropas Savienības vidējo līmeni.

| 2.5.6 | Attiecībā uz pieaugošo savstarpējo atkarību, kāda pastāv starp tirdzniecību un investīcijām, ekonomiskā attīstība jaunajās dalībvalstīs varēs nodrošināt nepieciešamo dinamiku, lai radītu paaugstinātus pieauguma tempus visai Eiropas Savienībai kopumā. Šos pozetīvos impulsus galvenokārt izjutīs Vācijā un Itālijā. |
| --- | --- |

2.5.6

Attiecībā uz pieaugošo savstarpējo atkarību, kāda pastāv starp tirdzniecību un investīcijām, ekonomiskā attīstība jaunajās dalībvalstīs varēs nodrošināt nepieciešamo dinamiku, lai radītu paaugstinātus pieauguma tempus visai Eiropas Savienībai kopumā. Šos pozetīvos impulsus galvenokārt izjutīs Vācijā un Itālijā.

| 2.5.7 | Paplašinātajā Eiropas Savienībā būs iespējams valstis iedalīt trijās grupās, atkarībā no to iekšzemes kopprodukta uz vienu iedzīvotāju, raugoties no PPS (piktspējas standarta) viedokļa:






  — | pirmajā grupā ietilps divpadsmit no piecpadsmit pašreizējām Eiropas Savienības dalībvalstīm, kuru iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir augstāks par vidējo ES- 25 (no 10 % un vairāk); |
| --- | --- | --- |

2.5.7

Paplašinātajā Eiropas Savienībā būs iespējams valstis iedalīt trijās grupās, atkarībā no to iekšzemes kopprodukta uz vienu iedzīvotāju, raugoties no PPS (piktspējas standarta) viedokļa:

—

pirmajā grupā ietilps divpadsmit no piecpadsmit pašreizējām Eiropas Savienības dalībvalstīm, kuru iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir augstāks par vidējo ES- 25 (no 10 % un vairāk);

| — | otrajā grupā, kas sastāvēs no septiņām valstīm, būs trīs atlikušās pašreizējās dalībvalstis – Spānija, Portugāle un Grieķija, un Kipra, Slovēnija, Malta un Čehijas Republika, kurās iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir starp 73 % un 92 % no vidējā 25 valstu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

—

otrajā grupā, kas sastāvēs no septiņām valstīm, būs trīs atlikušās pašreizējās dalībvalstis – Spānija, Portugāle un Grieķija, un Kipra, Slovēnija, Malta un Čehijas Republika, kurās iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir starp 73 % un 92 % no vidējā 25 valstu Eiropas Savienībā;

| — | trešajā astoņu valstu grupā (ieskaitot Bulgāriju un Rumāniju), iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju būs zemāks par 60 % no vidējā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

—

trešajā astoņu valstu grupā (ieskaitot Bulgāriju un Rumāniju), iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju būs zemāks par 60 % no vidējā Eiropas Savienībā.

| 2.5.8 | Ziņojuma daļā, kas veltīta teritoriālajai kohēzijai, ir atzīts, ka starpreģionu transnacionālā, starpreģionālā sadarbība un sadarbība starp abām robežas pusēm ļoti nozīmīgā veidā ir sekmējusi kopienas teritorijas sabalsansētu attīstību. |
| --- | --- |

2.5.8

Ziņojuma daļā, kas veltīta teritoriālajai kohēzijai, ir atzīts, ka starpreģionu transnacionālā, starpreģionālā sadarbība un sadarbība starp abām robežas pusēm ļoti nozīmīgā veidā ir sekmējusi kopienas teritorijas sabalsansētu attīstību.

| 2.5.9 | Runājot par pieaugumu un konkurētspēju noteicošajiem faktoriem, ziņojumā konstatēta asimetriska neatbilstība starp dažādiem reģioniem:






  — | cilvēkresursu līmenī mazāk plaukstošajos reģionos ir augstāks līmenis priekšlaicīgai skolu pamešanai, toties kohēzijas valstīs izglītības turpināšanas līmenis ir daudz zemāks, izņemot Īriju, un daudzos gadījumos kandidātvalstīs tas ir vēl daudz zemāks; |
| --- | --- | --- |

2.5.9

Runājot par pieaugumu un konkurētspēju noteicošajiem faktoriem, ziņojumā konstatēta asimetriska neatbilstība starp dažādiem reģioniem:

—

cilvēkresursu līmenī mazāk plaukstošajos reģionos ir augstāks līmenis priekšlaicīgai skolu pamešanai, toties kohēzijas valstīs izglītības turpināšanas līmenis ir daudz zemāks, izņemot Īriju, un daudzos gadījumos kandidātvalstīs tas ir vēl daudz zemāks;

| — | ziņojumā sniegti dažādi rādītāji, kas norāda lielu atšķirību starp 15 valstu Eiropas Savienību attiecībā uz jaunievedumiem. Izdevumi par pētniecību un attīstību apstiprina mērķa numur 1 reģionu atpalicību (uzņēmumu sektorā izdevumi par pētniecību un attīstību, salīdzinot ar iekšzemes kopproduktu, ir zem vidējā Eiropas līmeņa, ar pūlēm sasniedzot 1/5 no tā). |
| --- | --- |

—

ziņojumā sniegti dažādi rādītāji, kas norāda lielu atšķirību starp 15 valstu Eiropas Savienību attiecībā uz jaunievedumiem. Izdevumi par pētniecību un attīstību apstiprina mērķa numur 1 reģionu atpalicību (uzņēmumu sektorā izdevumi par pētniecību un attīstību, salīdzinot ar iekšzemes kopproduktu, ir zem vidējā Eiropas līmeņa, ar pūlēm sasniedzot 1/5 no tā).

| 2.5.9.1 | Kandidātvalstīs izdevumi par pētniecību un attīstību, salīdzinājumā ar iekšzemes kopproduktu, ir mazāki kā lielā daļā 15 valstu Eiropas Savienībā, bet tikai nedaudz augstāki kā mērķa numur 1 reģionos. |
| --- | --- |

2.5.9.1

Kandidātvalstīs izdevumi par pētniecību un attīstību, salīdzinājumā ar iekšzemes kopproduktu, ir mazāki kā lielā daļā 15 valstu Eiropas Savienībā, bet tikai nedaudz augstāki kā mērķa numur 1 reģionos.

| 2.5.9.2 | Tāpat kā 15 valstu Eiropas Savienībā, arī paplašināšanās valstu līmenī izdevumi par pētniecību un attīstību koncentrējas attiecīgi plaukstošajos reģionos. |
| --- | --- |

2.5.9.2

Tāpat kā 15 valstu Eiropas Savienībā, arī paplašināšanās valstu līmenī izdevumi par pētniecību un attīstību koncentrējas attiecīgi plaukstošajos reģionos.

| 2.5.9.3 | Reģionālās atšķirības pastāv arī informācijas tehnoloģiju un komunikāciju pieejamības aspektā (ICT). |
| --- | --- |

2.5.9.3

Reģionālās atšķirības pastāv arī informācijas tehnoloģiju un komunikāciju pieejamības aspektā (ICT).

| 2.5.10 | Ziņojumā ir norādīts uz nepieciešamību izstrādāt noteiktus nosacījumus, lai panāktu ilgstošu reģionālu attīstību, kā arī, lai turpnātu izstrādāt stratēģiju nodarbinātības veicināšanai. Nacionālajā līmenī ir uzsvērta nepieciešamība nodrošināt makroekonomisku vidi, kas būtu labvēlīga stabilitātei un izaugsmei, kā arī fiskālu un reglamentējošu sistēmu, kas iedrošinātu uzņēmumus. Reģionālajā līmenī ziņojumā likts uzsvars uz nepieciešamību pēc atbilstošām materiālajām infrastruktūrām un kvalificēta darbaspēka, īpaši mērķa Nr. 1 reģionos un kandidātvalstīs, kurās pastāv spēcīgas atšķirības šajās jomās; un it īpaši ziņojumā uzsvērta nepieciešamība, ka reģioniem jāizpilda virkne noteikumu, kas tieši ir saistīti ar konkurētspējas “nemateriālajiem” faktoriem kā jauninājumu ieviešana, pētniecība un attīstība un informācijas tehnoloģiju izmantošana, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijā noteiktos mērķus. |
| --- | --- |

2.5.10

Ziņojumā ir norādīts uz nepieciešamību izstrādāt noteiktus nosacījumus, lai panāktu ilgstošu reģionālu attīstību, kā arī, lai turpnātu izstrādāt stratēģiju nodarbinātības veicināšanai. Nacionālajā līmenī ir uzsvērta nepieciešamība nodrošināt makroekonomisku vidi, kas būtu labvēlīga stabilitātei un izaugsmei, kā arī fiskālu un reglamentējošu sistēmu, kas iedrošinātu uzņēmumus. Reģionālajā līmenī ziņojumā likts uzsvars uz nepieciešamību pēc atbilstošām materiālajām infrastruktūrām un kvalificēta darbaspēka, īpaši mērķa Nr. 1 reģionos un kandidātvalstīs, kurās pastāv spēcīgas atšķirības šajās jomās; un it īpaši ziņojumā uzsvērta nepieciešamība, ka reģioniem jāizpilda virkne noteikumu, kas tieši ir saistīti ar konkurētspējas “nemateriālajiem” faktoriem kā jauninājumu ieviešana, pētniecība un attīstība un informācijas tehnoloģiju izmantošana, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijā noteiktos mērķus.

| 2.5.11 | Ziņojumā ir minēta arī būtiskā atšķirība kāda pastāv vides aizsardzībā saistībā ar Gēteborgas mērķu realizēšanu. |
| --- | --- |

2.5.11

Ziņojumā ir minēta arī būtiskā atšķirība kāda pastāv vides aizsardzībā saistībā ar Gēteborgas mērķu realizēšanu.

2.6   Kohēzijas valstis

| 2.6.1 | Detalizēta analīze par konverģenci iekšzemes kopproduktā uz vienu iedzīvotāju, nodarbinātības un ražīguma aspektā kohēzijas valstīs ļauj konstatēt, ka šīs valstis turpina kompensēt savu atpalicību, un laika periodā no 1994. līdz 2001. gadam ir reģistrēts lielāks pieaugums nekā vidējais Eiropas Savienībā. Īrijas gadījumā ir uzsākta strukturālo fondu dalības efektīva izmantošana, kombinējot ar nacionālo politiku, kas orientēta uz iekšzemes kopprodukta pieaugumu. |
| --- | --- |

2.6.1

Detalizēta analīze par konverģenci iekšzemes kopproduktā uz vienu iedzīvotāju, nodarbinātības un ražīguma aspektā kohēzijas valstīs ļauj konstatēt, ka šīs valstis turpina kompensēt savu atpalicību, un laika periodā no 1994. līdz 2001. gadam ir reģistrēts lielāks pieaugums nekā vidējais Eiropas Savienībā. Īrijas gadījumā ir uzsākta strukturālo fondu dalības efektīva izmantošana, kombinējot ar nacionālo politiku, kas orientēta uz iekšzemes kopprodukta pieaugumu.

| 2.6.2 | Ziņojumā pievērsta uzmanība Eiropas Savienības ekonomiskās izaugsmes jūtamam samazinājumam kopš iepriekšējā ziņojuma publicēšanas, samazinājumam, ko neapšaubāmi izraisījusi kohēzija, ne tikai tāpēc, ka tā izraisījusi bezdarba pieaugumu, bet arī tāpēc, ka tā radījusi nelabvēlīgu klimatu ienākumu atšķirību un nodarbinātības reducēšanai starp reģioniem. |
| --- | --- |

2.6.2

Ziņojumā pievērsta uzmanība Eiropas Savienības ekonomiskās izaugsmes jūtamam samazinājumam kopš iepriekšējā ziņojuma publicēšanas, samazinājumam, ko neapšaubāmi izraisījusi kohēzija, ne tikai tāpēc, ka tā izraisījusi bezdarba pieaugumu, bet arī tāpēc, ka tā radījusi nelabvēlīgu klimatu ienākumu atšķirību un nodarbinātības reducēšanai starp reģioniem.

| 2.6.3 | Eiropas Savienības ekonomiskās izaugsmes samazināšanās ir skārusi gandrīz visas dalībvalstis. Starp kohēzijas valstīm visvairāk tā skārusi Portugāli. Ziņojumā pat minēta iespējamība, ka Portugāle var tikt novesta pie konverģences trajektorijas apgriešanās otrādi attiecībā pret vidējo Eiropas līmeni, ņemot vērā 2001. gada datus, un tad, ja apstiprināsies prognozes 2004. gadam. |
| --- | --- |

2.6.3

Eiropas Savienības ekonomiskās izaugsmes samazināšanās ir skārusi gandrīz visas dalībvalstis. Starp kohēzijas valstīm visvairāk tā skārusi Portugāli. Ziņojumā pat minēta iespējamība, ka Portugāle var tikt novesta pie konverģences trajektorijas apgriešanās otrādi attiecībā pret vidējo Eiropas līmeni, ņemot vērā 2001. gada datus, un tad, ja apstiprināsies prognozes 2004. gadam.

| 2.6.4 | Ziņojumā norādīts, ka līdz 2001. gadam ir novērota ienākumu atšķirību samazināšanās (iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju) starp Eiropas Savienības mazāk attīstītajiem reģioniem (kas ir galvenie kohēzijas politikas objekti) un citiem reģioniem. Patreiz nav iespējams pateikt, kā attīstība ir gājusi kopš 2001. gada, jo par pēdējiem gadiem nav pieejami reģionāli dati. |
| --- | --- |

2.6.4

Ziņojumā norādīts, ka līdz 2001. gadam ir novērota ienākumu atšķirību samazināšanās (iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju) starp Eiropas Savienības mazāk attīstītajiem reģioniem (kas ir galvenie kohēzijas politikas objekti) un citiem reģioniem. Patreiz nav iespējams pateikt, kā attīstība ir gājusi kopš 2001. gada, jo par pēdējiem gadiem nav pieejami reģionāli dati.

2.7   Kandidātvalstis

| 2.7.1 | Ir konstatēta atšķirību saasināšanās no iekšzemes kopprodukta uz vienu iedzīvotāju aspekta starp reģioniem kandidātvalstīs. Čehijas Republikā un Slovākijā 20 % iedzīvotāju, kuri dzīvo attīstītajos reģionos, IKP ir mazliet vairāk kā divas reizes tik augsts kā tiem 20 % iedzīvotāju, kuri dzīvo nabadzīgākos reģionos. |
| --- | --- |

2.7.1

Ir konstatēta atšķirību saasināšanās no iekšzemes kopprodukta uz vienu iedzīvotāju aspekta starp reģioniem kandidātvalstīs. Čehijas Republikā un Slovākijā 20 % iedzīvotāju, kuri dzīvo attīstītajos reģionos, IKP ir mazliet vairāk kā divas reizes tik augsts kā tiem 20 % iedzīvotāju, kuri dzīvo nabadzīgākos reģionos.

| 2.7.2 | Ziņojumā ir paskaidrots, ka, lai šo valstu iedzīvotāju ienākumu līmenis tuvotos Eiropas Savienības iedzīvotāju vidējam ienākumu līmenim, viņu pieauguma tempiem jāpaliek palielinātiem vēl ilgu laiku. Tāpat ziņojumā precizēts, ka šo valstu izaugsme sekmēs visas Kopienas izaugsmi, bezdarba samazināšanu un sociālās kohēzijas pieaugumu. |
| --- | --- |

2.7.2

Ziņojumā ir paskaidrots, ka, lai šo valstu iedzīvotāju ienākumu līmenis tuvotos Eiropas Savienības iedzīvotāju vidējam ienākumu līmenim, viņu pieauguma tempiem jāpaliek palielinātiem vēl ilgu laiku. Tāpat ziņojumā precizēts, ka šo valstu izaugsme sekmēs visas Kopienas izaugsmi, bezdarba samazināšanu un sociālās kohēzijas pieaugumu.

| 2.7.3 | Kopš 2001. gada ir konstatēta ekonomiskās izaugsmes palēnināšanās kandidātvalstīs, ar ko daļēji izskaidrojama izaugsmes samazināšanās Eiropas Savienībā, šo valstu galvenajā eksporta tirgū, un šī samazināšanās ir izraisījusi nodarbinātības līmeņa krišanos. |
| --- | --- |

2.7.3

Kopš 2001. gada ir konstatēta ekonomiskās izaugsmes palēnināšanās kandidātvalstīs, ar ko daļēji izskaidrojama izaugsmes samazināšanās Eiropas Savienībā, šo valstu galvenajā eksporta tirgū, un šī samazināšanās ir izraisījusi nodarbinātības līmeņa krišanos.

| 2.7.4 | 2002. gadā šo desmit kandidātvalstu vidējais nodarbinātības līmenis pacēlās līdz 56 %, proti, ievērojami zemāks līmenis nekā 15 valstu Eiropas Savienības vidējais. Visās kandidātvalstīs, izņemot Kipru, nodarbinātības līmenis ir zemāks nekā Lisabonas stratēģijā noteiktais Eiropas mērķis (67 % 2005. gadā un 70 % 2010. gadā). |
| --- | --- |

2.7.4

2002. gadā šo desmit kandidātvalstu vidējais nodarbinātības līmenis pacēlās līdz 56 %, proti, ievērojami zemāks līmenis nekā 15 valstu Eiropas Savienības vidējais. Visās kandidātvalstīs, izņemot Kipru, nodarbinātības līmenis ir zemāks nekā Lisabonas stratēģijā noteiktais Eiropas mērķis (67 % 2005. gadā un 70 % 2010. gadā).

2.8   Paplašināšanās

| 2.8.1 | Paplašināšanās izraisīs atšķirības pieaugumu starp attīstītākajām un mazāk attīstītajām dalībvalstīm. Pat ja jaunajās dalībvalstīs nesen tika reģistrēta ātrāka izaugsme nekā 15 valstu Eiropas Savienībā, starpība iekšzemes kopprodukta uz vienu iedzīvotāju aspektā paliek izteikta. 2002. gadā tikai Maltai, Kiprai, Čehijas Republikai un Slovēnijai iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju bija augstāks par 60 %, kāds ir vidējais 15 valstu Eiropas Savienībā. Polijā, Igaunijā un Lietuvā šis līmenis sastāda 40 %, Latvijai tas ir 35 % un apmēram 25 % Bulgārijai un Rumānijai. |
| --- | --- |

2.8.1

Paplašināšanās izraisīs atšķirības pieaugumu starp attīstītākajām un mazāk attīstītajām dalībvalstīm. Pat ja jaunajās dalībvalstīs nesen tika reģistrēta ātrāka izaugsme nekā 15 valstu Eiropas Savienībā, starpība iekšzemes kopprodukta uz vienu iedzīvotāju aspektā paliek izteikta. 2002. gadā tikai Maltai, Kiprai, Čehijas Republikai un Slovēnijai iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju bija augstāks par 60 %, kāds ir vidējais 15 valstu Eiropas Savienībā. Polijā, Igaunijā un Lietuvā šis līmenis sastāda 40 %, Latvijai tas ir 35 % un apmēram 25 % Bulgārijai un Rumānijai.

| 2.8.2 | Paplašināšanās sekas būs daudz izteiktākas starpreģionu atšķirības līmenī nekā starpvalstu atšķirības līmenī. Saskaņā ar pēdējo novērtējumu (2001. gadā), apmēram 73 miljoniem cilvēku, jeb 19 % no 15 valstu Eiropas Savienības iedzīvotājiem, ienākums uz vienu iedzīvotāju ir par 75 % zemāks nekā vidējais kopienā. Paplašināšanās palielinās to, reģionos dzīvojošo cilvēku skaitu, kuru iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir par 75 % zemāks nekā 25 valstu Eiropas Savienības vidējais iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju. Šādu cilvēku 25 valstu Eiropas Savienībā būs apmēram 123 miljoni, un, ja vēl pieskaita Bulgāriju un Rumāniju, tad to kopējais skaits pārsniegs 153,5 miljonus, proti, divas reizes vairāk nekā patlaban. |
| --- | --- |

2.8.2

Paplašināšanās sekas būs daudz izteiktākas starpreģionu atšķirības līmenī nekā starpvalstu atšķirības līmenī. Saskaņā ar pēdējo novērtējumu (2001. gadā), apmēram 73 miljoniem cilvēku, jeb 19 % no 15 valstu Eiropas Savienības iedzīvotājiem, ienākums uz vienu iedzīvotāju ir par 75 % zemāks nekā vidējais kopienā. Paplašināšanās palielinās to, reģionos dzīvojošo cilvēku skaitu, kuru iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir par 75 % zemāks nekā 25 valstu Eiropas Savienības vidējais iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju. Šādu cilvēku 25 valstu Eiropas Savienībā būs apmēram 123 miljoni, un, ja vēl pieskaita Bulgāriju un Rumāniju, tad to kopējais skaits pārsniegs 153,5 miljonus, proti, divas reizes vairāk nekā patlaban.

| 2.8.3 | Ziņojumā konstatēts, ka, ņemot vērā paplašināšanās statistiskos rezultātus, vidējais iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju samazināsies, ja mērķa numur 1 reģionu statusa noteikšanas kritēriji paliks nemainīgi, daži reģioni zaudēs tiesības tikt ievēlētiem, ja viņi paliks šajā statusā, pat, ja viņu ienākumi nav attīstījušies (pirms un pēc paplašināšanās). Šādā stāvoklī var nonākt, piemēram, vairāki Vācijas, Spānijas, Grieķijas, Itālijas un Portugāles reģioni. |
| --- | --- |

2.8.3

Ziņojumā konstatēts, ka, ņemot vērā paplašināšanās statistiskos rezultātus, vidējais iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju samazināsies, ja mērķa numur 1 reģionu statusa noteikšanas kritēriji paliks nemainīgi, daži reģioni zaudēs tiesības tikt ievēlētiem, ja viņi paliks šajā statusā, pat, ja viņu ienākumi nav attīstījušies (pirms un pēc paplašināšanās). Šādā stāvoklī var nonākt, piemēram, vairāki Vācijas, Spānijas, Grieķijas, Itālijas un Portugāles reģioni.

3.   Otrā daļa – Dalībvalstu politikas ietekme uz kohēziju

| 3.1 | Ziņojuma otrajā daļā analizēts nacionālo politiku ieguldījums kā Eiropas Savienības kohēzijas politikas papildinājums, tik lielā mērā, cik tas var sekmēt ne vien līdzsvarotāku ienākumu sadali un reģionu dzīves kvalitāti, bet arī līdzsvarotāku teritoriālo attīstību katras valsts līmenī un visā Eiropas Savienībā kopumā. |
| --- | --- |

3.1

Ziņojuma otrajā daļā analizēts nacionālo politiku ieguldījums kā Eiropas Savienības kohēzijas politikas papildinājums, tik lielā mērā, cik tas var sekmēt ne vien līdzsvarotāku ienākumu sadali un reģionu dzīves kvalitāti, bet arī līdzsvarotāku teritoriālo attīstību katras valsts līmenī un visā Eiropas Savienībā kopumā.

| 3.1.1 | Komisija norāda, ka ierobežojumi, kas noteikti, lai samazinātu sabiedriskos izdevumus, veicina programmu kvalitātes uzlabošanu. Tomēr nav iespējams noteikt, cik daudz tie var palielināt šīs politikas efektivitāti reģionālās kohēzijas aspektā. |
| --- | --- |

3.1.1

Komisija norāda, ka ierobežojumi, kas noteikti, lai samazinātu sabiedriskos izdevumus, veicina programmu kvalitātes uzlabošanu. Tomēr nav iespējams noteikt, cik daudz tie var palielināt šīs politikas efektivitāti reģionālās kohēzijas aspektā.

| 3.1.2 | Dati par sabiedriskajiem izdevumiem dažādās dalībvalstīs, kaut arī nepilnīgi, tomēr skaidri norāda, ka sabiedrisko izdevumu būtiskākā daļa Eiropas Savienības dalībvalstīs, īpaši sociālās aizsardzības jomā, ir saistīta ar Eiropas sabiedrisko modeli, un, apzināti vai nē, pozitīvā veidā sekmē atšķirību samazināšanos ienākumu un dzīves kvalitātes aspektā. |
| --- | --- |

3.1.2

Dati par sabiedriskajiem izdevumiem dažādās dalībvalstīs, kaut arī nepilnīgi, tomēr skaidri norāda, ka sabiedrisko izdevumu būtiskākā daļa Eiropas Savienības dalībvalstīs, īpaši sociālās aizsardzības jomā, ir saistīta ar Eiropas sabiedrisko modeli, un, apzināti vai nē, pozitīvā veidā sekmē atšķirību samazināšanos ienākumu un dzīves kvalitātes aspektā.

| 3.1.3 | Runājot par sabiedrisko izdevumu struktūras izmaiņām, ziņojumā uzsvērts fakts, ka, neraugoties uz iedzīvotāju novecošanu un pensionāru skaita pieaugumu, Eiropas Savienībā laikposmā starp 1995. gadu un 2002. gadu ir manāma sociālās palīdzības izdevumu samazināšanās tendence procentuāli iekšzemes kopproduktam, izņemot dažas valstis, kā Vāciju, Grieķiju, Portugāli un mazākā mērā arī Itāliju. |
| --- | --- |

3.1.3

Runājot par sabiedrisko izdevumu struktūras izmaiņām, ziņojumā uzsvērts fakts, ka, neraugoties uz iedzīvotāju novecošanu un pensionāru skaita pieaugumu, Eiropas Savienībā laikposmā starp 1995. gadu un 2002. gadu ir manāma sociālās palīdzības izdevumu samazināšanās tendence procentuāli iekšzemes kopproduktam, izņemot dažas valstis, kā Vāciju, Grieķiju, Portugāli un mazākā mērā arī Itāliju.

| 3.1.4 | Ziņojuma paragrāfā, kas veltīts dalībvalstu reģionālās attīstības politikai, ir minēts, ka pieeja teritoriālajai attīstībai dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga institucionālo faktoru dēļ (galvenokārt ekonomiskās attīstības politikas decentralizācijas pakāpes dēļ), kā arī dažādo viedokļu dēļ, runājot par faktoriem, kas nosaka ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

3.1.4

Ziņojuma paragrāfā, kas veltīts dalībvalstu reģionālās attīstības politikai, ir minēts, ka pieeja teritoriālajai attīstībai dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga institucionālo faktoru dēļ (galvenokārt ekonomiskās attīstības politikas decentralizācijas pakāpes dēļ), kā arī dažādo viedokļu dēļ, runājot par faktoriem, kas nosaka ekonomisko attīstību.

| 3.1.5 | Saskaņā ar ziņojumu, viena no reģionālās attīstības svarīgākajām stratēģijām ir ārvalstu tiešo investīciju (FDI) piesaistīšana, jo tās rada jaunas darba vietas un veido līdzekli tehnologiju un zināšanu transfēram. Tādēļ nozīmīga reģionālā atbalsta daļa ir domāta, lai reģionus padarītu pievilcīgākus ārvalstu investoriem. |
| --- | --- |

3.1.5

Saskaņā ar ziņojumu, viena no reģionālās attīstības svarīgākajām stratēģijām ir ārvalstu tiešo investīciju (FDI) piesaistīšana, jo tās rada jaunas darba vietas un veido līdzekli tehnologiju un zināšanu transfēram. Tādēļ nozīmīga reģionālā atbalsta daļa ir domāta, lai reģionus padarītu pievilcīgākus ārvalstu investoriem.

| 3.1.6 | Kaut arī nepilnīgi, šie dati norāda, ka investīciju plūsmai ir neproporcionāla tendence tikt novirzītai uz reģioniem, kuri ir dinamiskāki no ekonomiskā aspekta, un tas notiek tiklab katras valsts iekšienē, kā visā Eiropas Savienībā kopumā. |
| --- | --- |

3.1.6

Kaut arī nepilnīgi, šie dati norāda, ka investīciju plūsmai ir neproporcionāla tendence tikt novirzītai uz reģioniem, kuri ir dinamiskāki no ekonomiskā aspekta, un tas notiek tiklab katras valsts iekšienē, kā visā Eiropas Savienībā kopumā.

| 3.1.7 | Tas nostāda kohēzijas valstu un kandidātvalstu valdības dilemmas priekšā, kur, no vienas puses, tām ir nepieciešams piesaistīt investīcijas mazāk attīstītiem reģioniem, bet, no otras puses, ir fakts, ka šīm investīcijām ir dabiska tendence novirzīties uz dinamiskākiem reģioniem. |
| --- | --- |

3.1.7

Tas nostāda kohēzijas valstu un kandidātvalstu valdības dilemmas priekšā, kur, no vienas puses, tām ir nepieciešams piesaistīt investīcijas mazāk attīstītiem reģioniem, bet, no otras puses, ir fakts, ka šīm investīcijām ir dabiska tendence novirzīties uz dinamiskākiem reģioniem.

4.   Trešā daļa – Kopienas politiku ietekme: konkurētspēja, nodarbinātība un kohēzija

| 4.1 | Otrais ziņojums par kohēziju sniedza pārskatu par par kopienas politiku ietekmi uz kohēziju. Ziņojuma trešajā daļā izskatīšanai piedāvātas pricipiālās pārmaiņas, kas notikušas kopš 2001. gada, un aplūkotas Lisabonas un Gēteborgas mērķu gaismā. |
| --- | --- |

4.1

Otrais ziņojums par kohēziju sniedza pārskatu par par kopienas politiku ietekmi uz kohēziju. Ziņojuma trešajā daļā izskatīšanai piedāvātas pricipiālās pārmaiņas, kas notikušas kopš 2001. gada, un aplūkotas Lisabonas un Gēteborgas mērķu gaismā.

| 4.1.1 | Dažādu pasākumu rezultāti, kas tika uzsākti Lisabonas stratēģijas sakarā, liecina, ka progress reģistrēts galvenokārt jauno tehnoloģiju izmantošanas līmenī (skolas apgādātas ar datoriem, kas pieslēgti Internetam, elektronisko komunālo pakalpojumu attīstība visās kandidātvalstīs, dažās no tām pat zināmās jomās pārsniedzot pašreizējās Eiropas Savienības dalībvalstis). |
| --- | --- |

4.1.1

Dažādu pasākumu rezultāti, kas tika uzsākti Lisabonas stratēģijas sakarā, liecina, ka progress reģistrēts galvenokārt jauno tehnoloģiju izmantošanas līmenī (skolas apgādātas ar datoriem, kas pieslēgti Internetam, elektronisko komunālo pakalpojumu attīstība visās kandidātvalstīs, dažās no tām pat zināmās jomās pārsniedzot pašreizējās Eiropas Savienības dalībvalstis).

| 4.1.2 | Kaut arī pastāv atšķirības starp dalībvalstīm, var konstatēt pozitīvos rezultātus, ko Eiropas nodarbinātības startēģija ir panākusi darba tirgū (vidējā bezdarba līmeņa samazināšanās Eiropas Savienībā un darbaspēka pieaugums darbspējīgo iedzīvotāju vidū). |
| --- | --- |

4.1.2

Kaut arī pastāv atšķirības starp dalībvalstīm, var konstatēt pozitīvos rezultātus, ko Eiropas nodarbinātības startēģija ir panākusi darba tirgū (vidējā bezdarba līmeņa samazināšanās Eiropas Savienībā un darbaspēka pieaugums darbspējīgo iedzīvotāju vidū).

| 4.1.3 | Izpētot citas kopienas politikas, kas tiecas pastiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju, īpaši transporta, telekomunikāciju, enerģētikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, kā arī vides aizsardzības politiku, ziņojumā likts uzsvars uz Transeiropas transporta un komunikāciju tīklu attīstību, kas ir ļāvusi pieaugt pieejamības līmenim, īpaši kopš 1991. gada, ir lielas cerības, ka šis līmenis nākamajos gados vēl vairāk paaugstināsies, it īpaši kandidātvalstīs. |
| --- | --- |

4.1.3

Izpētot citas kopienas politikas, kas tiecas pastiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju, īpaši transporta, telekomunikāciju, enerģētikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, kā arī vides aizsardzības politiku, ziņojumā likts uzsvars uz Transeiropas transporta un komunikāciju tīklu attīstību, kas ir ļāvusi pieaugt pieejamības līmenim, īpaši kopš 1991. gada, ir lielas cerības, ka šis līmenis nākamajos gados vēl vairāk paaugstināsies, it īpaši kandidātvalstīs.

| 4.1.4 | Ņemot vērā, ka ilgtermiņa attīstība ir viena no enerģētikas politikas prioritātēm, saskaņā ar Kioto protokolu, ziņojumā uzsvērts, ka jaunu enerģijas avotu attīstība, ļaus nomaļākajiem reģioniem dažādot enerģijas avotus un paaugstināt viņu dzīves kvalitāti. Investīcijas vides aizsardzībā arī ļoti pozitīvā veidā varēs sekmēt darba vietu radīšanu. |
| --- | --- |

4.1.4

Ņemot vērā, ka ilgtermiņa attīstība ir viena no enerģētikas politikas prioritātēm, saskaņā ar Kioto protokolu, ziņojumā uzsvērts, ka jaunu enerģijas avotu attīstība, ļaus nomaļākajiem reģioniem dažādot enerģijas avotus un paaugstināt viņu dzīves kvalitāti. Investīcijas vides aizsardzībā arī ļoti pozitīvā veidā varēs sekmēt darba vietu radīšanu.

| 4.1.5 | Ziņojumā konstatēts, ka valsts palīdzība un kohēzijas politika savstarpēji papildina viena otru, un ir atzīts, ka šai palīdzībai jātiek strikti kontrolētai, lai sasniegtu Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju mērķus, un tieši šī iemesla dēļ dalībvalstis ir aicinātas novirzīt šo palīdzību uz horizontālajām jomām. |
| --- | --- |

4.1.5

Ziņojumā konstatēts, ka valsts palīdzība un kohēzijas politika savstarpēji papildina viena otru, un ir atzīts, ka šai palīdzībai jātiek strikti kontrolētai, lai sasniegtu Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju mērķus, un tieši šī iemesla dēļ dalībvalstis ir aicinātas novirzīt šo palīdzību uz horizontālajām jomām.

| 4.2 | Visbeidzot, droša vide, kurā pašos pamatos tiek ievēroti likumi, ir galvenais priekšnosacījums ilgtermiņa ekonomiskajai attīstībai. |
| --- | --- |

4.2

Visbeidzot, droša vide, kurā pašos pamatos tiek ievēroti likumi, ir galvenais priekšnosacījums ilgtermiņa ekonomiskajai attīstībai.

5.   Ceturtā daļa – strukturālās politikas ietekme un pievienotā vērtība

| 5.1 | Šajā ziņojuma daļā izskatīti 1994. – 1999. laika perioda kohēzijas politikas ietvaros izdarītās iesaistīšanās rezultāti. Tajā ņemti vērā arī dažu programmu realizācijas iepriekšējie rezultāti, kas attiecas uz 2000. – 2006. gadu programmas plānošanas periodu. Tiek analizēti dažādi kohēzijas politikas aspekti: strukturālās politikas dotais ieguldījums vai pabalsti vismazāk attīstīto reģionu izaugsmei, šo politiku rezultāti ārpus mērķa numur 1 reģioniem, specifiskā Eiropas Sociālā Fonda (ESF) loma audzināšanas, nodarbinātības un izglītības investīciju līmenī, strukturālo politiku loma sadarbības veicināšanā un, visbeidzot, palīdzība jaunajām dalībvalstīm pirms iestāšanās Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

5.1

Šajā ziņojuma daļā izskatīti 1994. – 1999. laika perioda kohēzijas politikas ietvaros izdarītās iesaistīšanās rezultāti. Tajā ņemti vērā arī dažu programmu realizācijas iepriekšējie rezultāti, kas attiecas uz 2000. – 2006. gadu programmas plānošanas periodu. Tiek analizēti dažādi kohēzijas politikas aspekti: strukturālās politikas dotais ieguldījums vai pabalsti vismazāk attīstīto reģionu izaugsmei, šo politiku rezultāti ārpus mērķa numur 1 reģioniem, specifiskā Eiropas Sociālā Fonda (ESF) loma audzināšanas, nodarbinātības un izglītības investīciju līmenī, strukturālo politiku loma sadarbības veicināšanā un, visbeidzot, palīdzība jaunajām dalībvalstīm pirms iestāšanās Eiropas Savienībā.

| 5.2 | No piedāvātajiem rezultātiem īpaši izceļami būtu sekojošie: |
| --- | --- |

5.2

No piedāvātajiem rezultātiem īpaši izceļami būtu sekojošie:

| 5.2.1 | Laikposmā no 1989. līdz 1993. gadam un no 1994. līdz 1999. gadam gandrīz visas, uz mērķi numur 1 attiecināmās valstis ir reģistrējušas ievērojamu sabiedrisko investīciju pieaugumu. |
| --- | --- |

5.2.1

Laikposmā no 1989. līdz 1993. gadam un no 1994. līdz 1999. gadam gandrīz visas, uz mērķi numur 1 attiecināmās valstis ir reģistrējušas ievērojamu sabiedrisko investīciju pieaugumu.

| 5.2.2 | Strukturālie fondi ir atbalstījuši Transeiropas transporta tīklu attīstību, kas ir ļāvis palielināt reģionu pievilcību un ekonomiskās aktivitātes attīstību. |
| --- | --- |

5.2.2

Strukturālie fondi ir atbalstījuši Transeiropas transporta tīklu attīstību, kas ir ļāvis palielināt reģionu pievilcību un ekonomiskās aktivitātes attīstību.

| 5.2.3 | Ir atzīts, ka ar infrastruktūru un iekārtu investīcijām vien nepietiek, lai attīstītu uz zināšanām balstītu ekonomiku, tāpēc pēdējās desmitgades laikā strukturālo politiku mērķis ir veicināt pētījumu un attīstības kapacitātes pieaugumu, īpaši mērķa numur 1 reģionos. |
| --- | --- |

5.2.3

Ir atzīts, ka ar infrastruktūru un iekārtu investīcijām vien nepietiek, lai attīstītu uz zināšanām balstītu ekonomiku, tāpēc pēdējās desmitgades laikā strukturālo politiku mērķis ir veicināt pētījumu un attīstības kapacitātes pieaugumu, īpaši mērķa numur 1 reģionos.

| 5.2.4 | Strukturālās izmaiņas arī ir pozitīvā veidā sekmējušas vides aizsardzību. |
| --- | --- |

5.2.4

Strukturālās izmaiņas arī ir pozitīvā veidā sekmējušas vides aizsardzību.

| 5.2.5 | Nesen veiktajos empīriskajos pētījumos ir analizēta reālā konverģence starp reģioniem. Šī analīze pierāda pozitīvu savstarpēju atbilstību starp strukturālās palīdzības summu un iekšzemes kopprodukta pieaugumu reālos termiņos. |
| --- | --- |

5.2.5

Nesen veiktajos empīriskajos pētījumos ir analizēta reālā konverģence starp reģioniem. Šī analīze pierāda pozitīvu savstarpēju atbilstību starp strukturālās palīdzības summu un iekšzemes kopprodukta pieaugumu reālos termiņos.

| 5.2.6 | Uz simulāciju pamata, kas laikposmā no 1994. līdz 1999. gadam tika veiktas par strukturālo politiku makroekonomiskajiem rezultātiem, tika aprēķināts, ka Grieķijā 1999. gadā iekšzemes kopprodukts reālos termiņos pārsniedza iepriekšējo par 2,2 %, un ka šis skaitlis Spānijā bija 1,4 %, Īrijā – 2,8 % un Portugālē – 4,7 %. Šīs atšķirības atspoguļo atšķirīgo ekonomiku liberalizācijas pakāpi, kas abās pēdējās no minētajām valstīm ir daudz augstāka. |
| --- | --- |

5.2.6

Uz simulāciju pamata, kas laikposmā no 1994. līdz 1999. gadam tika veiktas par strukturālo politiku makroekonomiskajiem rezultātiem, tika aprēķināts, ka Grieķijā 1999. gadā iekšzemes kopprodukts reālos termiņos pārsniedza iepriekšējo par 2,2 %, un ka šis skaitlis Spānijā bija 1,4 %, Īrijā – 2,8 % un Portugālē – 4,7 %. Šīs atšķirības atspoguļo atšķirīgo ekonomiku liberalizācijas pakāpi, kas abās pēdējās no minētajām valstīm ir daudz augstāka.

| 5.2.7 | Strukturālās izmaiņas pavadīja arī ievērojams investīciju pieaugums, kas 1999. gadā visaugstākais ir bijis Portugālē – 24 % un Grieķijā – 18 %, īpaši infrastruktūru un cilvēku kapitāla jomā. |
| --- | --- |

5.2.7

Strukturālās izmaiņas pavadīja arī ievērojams investīciju pieaugums, kas 1999. gadā visaugstākais ir bijis Portugālē – 24 % un Grieķijā – 18 %, īpaši infrastruktūru un cilvēku kapitāla jomā.

| 5.2.8 | Pieredze rāda, ka dažos gadījumos strukturālā palīdzība ir sekmējusi nacionālo konverģenci (Īrija), turpretim citos gadījumos tai ir bijusi tendence izrādīt pretestību ekonomiskās aktivitātes polarizācijas iespaidam (Spānija). Tomēr tas, cik lielā mērā šāda šķirtne pastāv starp reģionālo un nacionālo konverģenci, ir atkarīgs no ekonomiskās aktivitātes telpiskā sadalījuma un attiecīgās valsts populācijas zonām. |
| --- | --- |

5.2.8

Pieredze rāda, ka dažos gadījumos strukturālā palīdzība ir sekmējusi nacionālo konverģenci (Īrija), turpretim citos gadījumos tai ir bijusi tendence izrādīt pretestību ekonomiskās aktivitātes polarizācijas iespaidam (Spānija). Tomēr tas, cik lielā mērā šāda šķirtne pastāv starp reģionālo un nacionālo konverģenci, ir atkarīgs no ekonomiskās aktivitātes telpiskā sadalījuma un attiecīgās valsts populācijas zonām.

| 5.2.9 | Strukturālie fondi ir veicinājuši ekonomiskās integrācijas palielināšanos. Eiropas ekonomikas ir vēl vairāk integrējušās, komerciālo un investīciju plūsmu dēļ. Tirdzniecība starp kohēzijas valstīm un pārējo Eiropas Savienību pēdējās desmitgades laikā ir vairāk nekā divkāršojusies. Viena šī pieauguma daļa atspoguļo ieguvumus, ko šīs valstis ir guvušas no strukturālās palīdzības, kas piešķirta relatīvi nabadzīgākajiem reģioniem. Ir novērtēts, ka laikposmā no 2002. līdz 2006. gadam gandrīz ceturtā daļa (24,1 %) šo izdevumu ir bijuši jāsedz pārējai Eiropas Savienībai, īpaši palielinot eksporta apjomus uz kohēzijas valstīm, īpaši daudz eksportējot mašīnas un iekārtas. Šie procenti visaugstākie ir Grieķijā (42,3 % no strukturālās palīdzības) un Portugālē (35,2 %). |
| --- | --- |

5.2.9

Strukturālie fondi ir veicinājuši ekonomiskās integrācijas palielināšanos. Eiropas ekonomikas ir vēl vairāk integrējušās, komerciālo un investīciju plūsmu dēļ. Tirdzniecība starp kohēzijas valstīm un pārējo Eiropas Savienību pēdējās desmitgades laikā ir vairāk nekā divkāršojusies. Viena šī pieauguma daļa atspoguļo ieguvumus, ko šīs valstis ir guvušas no strukturālās palīdzības, kas piešķirta relatīvi nabadzīgākajiem reģioniem. Ir novērtēts, ka laikposmā no 2002. līdz 2006. gadam gandrīz ceturtā daļa (24,1 %) šo izdevumu ir bijuši jāsedz pārējai Eiropas Savienībai, īpaši palielinot eksporta apjomus uz kohēzijas valstīm, īpaši daudz eksportējot mašīnas un iekārtas. Šie procenti visaugstākie ir Grieķijā (42,3 % no strukturālās palīdzības) un Portugālē (35,2 %).

| 5.2.10 | Tāpat strukturālo fondu iesaistīšanās ir sekmējuši citu Eiropas Savienības reģionu ārpus mērķa numur 1 reģioniem attīstību, kas cietuši no strukturālām problēmām (industriālā pagrimuma zonas, lauku zonas). Ziņojumā doti neseno pētījumu rezultāti par principiālajiem rezultātiem, kas fiksēti laikposmā no 1994. līdz 1999. gadam. Kopienas palīdzība ir sekmējusi tradicionālo rūpniecību restrukturizāciju, ekonomisko aktivitāšu dažādošanu un darba vietu radīšanu zonās, kuras saņēmušas palīdzību šajā laika periodā. |
| --- | --- |

5.2.10

Tāpat strukturālo fondu iesaistīšanās ir sekmējuši citu Eiropas Savienības reģionu ārpus mērķa numur 1 reģioniem attīstību, kas cietuši no strukturālām problēmām (industriālā pagrimuma zonas, lauku zonas). Ziņojumā doti neseno pētījumu rezultāti par principiālajiem rezultātiem, kas fiksēti laikposmā no 1994. līdz 1999. gadam. Kopienas palīdzība ir sekmējusi tradicionālo rūpniecību restrukturizāciju, ekonomisko aktivitāšu dažādošanu un darba vietu radīšanu zonās, kuras saņēmušas palīdzību šajā laika periodā.

| 5.2.11 | Detalizēti pētījumi rāda, ka izdevumi pētījumiem un attīstībai, tieši par jaunievedumiem un transfertiem ir izrādījušies īpaši efektīvi jaunu darba vietu radīšanas aspektā, kā arī eksistējošo darba vietu saglabāšanā. Tomēr, ar dažiem izņēmumiem, jaunievedumu kapacitāte šajās zonās ir palikusi zemāka nekā Eiropas Savienības mazāk attīstītajos reģionos. Tas kontrastē ar šīm zonām piešķirtajām infrastruktūras dotācijām, īpaši transporta sistēmu, telekomunikāciju un cilvēka kapitāla aspektā. Tāpat arī lielas pūles ir pieliktas, lai pārstrukturētu vecās industriālās zonas un uzlabotu vidi, īpaši pilsētu zonās. |
| --- | --- |

5.2.11

Detalizēti pētījumi rāda, ka izdevumi pētījumiem un attīstībai, tieši par jaunievedumiem un transfertiem ir izrādījušies īpaši efektīvi jaunu darba vietu radīšanas aspektā, kā arī eksistējošo darba vietu saglabāšanā. Tomēr, ar dažiem izņēmumiem, jaunievedumu kapacitāte šajās zonās ir palikusi zemāka nekā Eiropas Savienības mazāk attīstītajos reģionos. Tas kontrastē ar šīm zonām piešķirtajām infrastruktūras dotācijām, īpaši transporta sistēmu, telekomunikāciju un cilvēka kapitāla aspektā. Tāpat arī lielas pūles ir pieliktas, lai pārstrukturētu vecās industriālās zonas un uzlabotu vidi, īpaši pilsētu zonās.

| 5.2.12 | Attiecībā uz palīdzību lauksaimniecībai, lauku attīstībai un zvejniecībai, ziņojums iepazīstina ar mērķu 5a un 5b īstenošanai veikto pasākumu rezultātiem laikposmā no 1994. līdz 1999. gadam. |
| --- | --- |

5.2.12

Attiecībā uz palīdzību lauksaimniecībai, lauku attīstībai un zvejniecībai, ziņojums iepazīstina ar mērķu 5a un 5b īstenošanai veikto pasākumu rezultātiem laikposmā no 1994. līdz 1999. gadam.

| 5.2.13 | Ievērojama daļa no Eiropas sociālā atbalsta fonda dotācijām ir palīdzējušas tiem Eiropas Savienības reģioniem, kas ir ārpus mērķa numur 1. Laikposmā no 1994. līdz 1999. gadam Eiropas Sociālā fonda palīdzība mērķu 3 un 4 reģioniem, ir devusi pozitīvu ieguldījumu bezdarba un īpaši ilgtermiņa bezdarba aspektā, kā arī attiecībā uz etniskajām minoritātēm un dzimumu vienlīdzību. |
| --- | --- |

5.2.13

Ievērojama daļa no Eiropas sociālā atbalsta fonda dotācijām ir palīdzējušas tiem Eiropas Savienības reģioniem, kas ir ārpus mērķa numur 1. Laikposmā no 1994. līdz 1999. gadam Eiropas Sociālā fonda palīdzība mērķu 3 un 4 reģioniem, ir devusi pozitīvu ieguldījumu bezdarba un īpaši ilgtermiņa bezdarba aspektā, kā arī attiecībā uz etniskajām minoritātēm un dzimumu vienlīdzību.

| 5.2.14 | Vairākas kopienas iniciatīvas ir vērstas uz to, lai ievērojami veicinātu kohēzijas politikas sadarbību un veidotu sadarbības tīklus. INTERREG II ir devis ieguldījumu tīklu veidošanā starp valstīm, pieredzes apmaiņā starp reģioniem un zināšanu izplatīšanā, kaut arī relatīvie izolācijas mazināšanas rezultāti ir tikai daļēji, proti, daži reģioni ir jūtami attīstījuši zemes ceļu būvniecību, kā arī ostu iekārtu uzstādīšanu (to var teikt īpaši par Grieķiju, Vāciju un Somiju), turpretim citās pierobežas zonās, kā piemēram tajā, kas šķir Portugāli no Spānijas, rezultāti nebūt nav tik labi. |
| --- | --- |

5.2.14

Vairākas kopienas iniciatīvas ir vērstas uz to, lai ievērojami veicinātu kohēzijas politikas sadarbību un veidotu sadarbības tīklus. INTERREG II ir devis ieguldījumu tīklu veidošanā starp valstīm, pieredzes apmaiņā starp reģioniem un zināšanu izplatīšanā, kaut arī relatīvie izolācijas mazināšanas rezultāti ir tikai daļēji, proti, daži reģioni ir jūtami attīstījuši zemes ceļu būvniecību, kā arī ostu iekārtu uzstādīšanu (to var teikt īpaši par Grieķiju, Vāciju un Somiju), turpretim citās pierobežas zonās, kā piemēram tajā, kas šķir Portugāli no Spānijas, rezultāti nebūt nav tik labi.

| 5.2.15 | Ziņojumā uzsvērts kopienas iniciatīvas URBAN ieguldījums pilsētu zonu un dzīves kvalitātes uzlabošanā. |
| --- | --- |

5.2.15

Ziņojumā uzsvērts kopienas iniciatīvas URBAN ieguldījums pilsētu zonu un dzīves kvalitātes uzlabošanā.

| 5.2.16 | Ziņojumā uzsvērts, ka paplašināšanās rada papildu izaicinājumu kohēzijas politikai. Ir atzīts, ka Strukturālo fondu palīdzība būs vitāli nepieciešama jaunajām dalībvalstīm, lai tās varētu pastiprināt konkurētspēju un tuvinātu savu iekšzemes kopproduktu uz vienu iedzīvotāju Eiropas Savienības līmenim, turklāt no šo valstu puses ir nepieciešama rūpīga gatavošanās šai administratīvajai kapacitātei un saņemtā pabalsta izmantošanas kontrolei. Pirmspievienošanās palīdzība no zināma redzes viedokļa valstij, kas to saņem, ir kā mācību stunda, kuras laikā tā mācās efektīvi izmantot finansiālo palīdzību, pirms daudz nozīmīgāku kredītu saņemšanas. Visu to ņemot vērā, programmu realizēšanas administratīvā un decentralizācijas kapacitāte pēc 2006. gada būs jāpastiprina. |
| --- | --- |

5.2.16

Ziņojumā uzsvērts, ka paplašināšanās rada papildu izaicinājumu kohēzijas politikai. Ir atzīts, ka Strukturālo fondu palīdzība būs vitāli nepieciešama jaunajām dalībvalstīm, lai tās varētu pastiprināt konkurētspēju un tuvinātu savu iekšzemes kopproduktu uz vienu iedzīvotāju Eiropas Savienības līmenim, turklāt no šo valstu puses ir nepieciešama rūpīga gatavošanās šai administratīvajai kapacitātei un saņemtā pabalsta izmantošanas kontrolei. Pirmspievienošanās palīdzība no zināma redzes viedokļa valstij, kas to saņem, ir kā mācību stunda, kuras laikā tā mācās efektīvi izmantot finansiālo palīdzību, pirms daudz nozīmīgāku kredītu saņemšanas. Visu to ņemot vērā, programmu realizēšanas administratīvā un decentralizācijas kapacitāte pēc 2006. gada būs jāpastiprina.

6.   Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas apsvērumi

| 6.1 | Ziņojumā sniegtie rezultāti rāda, ka kohēzijas politikai ir skaidri saredzamas pozitīvas sekas. |
| --- | --- |

6.1

Ziņojumā sniegtie rezultāti rāda, ka kohēzijas politikai ir skaidri saredzamas pozitīvas sekas.

| 6.2 | Tomēr Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vērš uzmanību uz faktu, ka kohēzijas politikas visredzamākie rezultāti ir tieši starp dalībvalstīm, nevis reģioniem. Neraugoties uz pozitīvo attīstību, tomēr pastāv reģionālas atšķirības ekonomiskās un sociālās attīstības aspektā. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzsver, ka paplašināšanās tikai vēl vairāk akcentēs šīs atšķirības, un kohēzijas politikai tiks mests izaicinājums. |
| --- | --- |

6.2

Tomēr Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vērš uzmanību uz faktu, ka kohēzijas politikas visredzamākie rezultāti ir tieši starp dalībvalstīm, nevis reģioniem. Neraugoties uz pozitīvo attīstību, tomēr pastāv reģionālas atšķirības ekonomiskās un sociālās attīstības aspektā. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzsver, ka paplašināšanās tikai vēl vairāk akcentēs šīs atšķirības, un kohēzijas politikai tiks mests izaicinājums.

| 6.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas viedoklis ir tāds, ka paplašināšanās liks ievērojami pieaugt kopienas iekšējam tirgum, piedāvājot jaunas izdevības un dažādā veidā iespaidojot Eiropas Savienības dalībvalstis. Ņemot vērā pieaugošo savstarpējo atkarību tirdzniecības un investīciju aspektā, ekonomika jaunajās dalībvalstīs ir ietekmējama, radot palielinātus pieauguma tempus visā Eiropas Savienībā kopumā (strukturālie fondi ir sekmējuši ekonomiskās integrācijas pieaugumu, kas liecina arī par apmaiņu un investīciju plūsmas pieaugumu). |
| --- | --- |

6.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas viedoklis ir tāds, ka paplašināšanās liks ievērojami pieaugt kopienas iekšējam tirgum, piedāvājot jaunas izdevības un dažādā veidā iespaidojot Eiropas Savienības dalībvalstis. Ņemot vērā pieaugošo savstarpējo atkarību tirdzniecības un investīciju aspektā, ekonomika jaunajās dalībvalstīs ir ietekmējama, radot palielinātus pieauguma tempus visā Eiropas Savienībā kopumā (strukturālie fondi ir sekmējuši ekonomiskās integrācijas pieaugumu, kas liecina arī par apmaiņu un investīciju plūsmas pieaugumu).

| 6.4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir konstatējusi, ka ne jau tikai atbalstāmie reģioni ir saņēmuši strukturālo fondu palīdzību. Ievērojama palīdzības daļa, kas novirzīta atpalikušajiem reģioniem, ir atgriezusies pie Eiropas Savienības attīstītajiem reģioniem eksporta apjoma palielinājuma veidā. Laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam šis atgriezeniskais efekts ir novērtēts kā viena ceturtā daļa (24,1 %) no strukturālajām investīcijām mērķa numur 1 ietvaros. Ilgākā laika periodā attīstība šajos reģionos atvērs jaunus tirgus valstīm, kuras ir netto maksātājas, tādējādi ietekmējot pozitīvi arī šo reģionu attīstību. |
| --- | --- |

6.4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir konstatējusi, ka ne jau tikai atbalstāmie reģioni ir saņēmuši strukturālo fondu palīdzību. Ievērojama palīdzības daļa, kas novirzīta atpalikušajiem reģioniem, ir atgriezusies pie Eiropas Savienības attīstītajiem reģioniem eksporta apjoma palielinājuma veidā. Laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam šis atgriezeniskais efekts ir novērtēts kā viena ceturtā daļa (24,1 %) no strukturālajām investīcijām mērķa numur 1 ietvaros. Ilgākā laika periodā attīstība šajos reģionos atvērs jaunus tirgus valstīm, kuras ir netto maksātājas, tādējādi ietekmējot pozitīvi arī šo reģionu attīstību.

| 6.5 | Pieejamie dati norāda, ka investīciju plūsmai ir tendence neproporcionālā veidā lokalizēties Eiropas Savienības visdinamiskākajos reģionos un valstīs, nostādot kohēzijas valstu un kandidātvalstu valdības dilemmas priekšā. |
| --- | --- |

6.5

Pieejamie dati norāda, ka investīciju plūsmai ir tendence neproporcionālā veidā lokalizēties Eiropas Savienības visdinamiskākajos reģionos un valstīs, nostādot kohēzijas valstu un kandidātvalstu valdības dilemmas priekšā.

| 6.6 | Kā pozitīva izrādās koordinācija starp vairākām sektorspecifiskām Kopienas politikām, lai īstenotu mērķi par kohēziju, galvenokārt, runājot par lauksaimniecības, zivsaimniecības, transporta, pētījumu un attīstības un profesionālās un vispārējās izglītības politikām. |
| --- | --- |

6.6

Kā pozitīva izrādās koordinācija starp vairākām sektorspecifiskām Kopienas politikām, lai īstenotu mērķi par kohēziju, galvenokārt, runājot par lauksaimniecības, zivsaimniecības, transporta, pētījumu un attīstības un profesionālās un vispārējās izglītības politikām.

| 6.7 | Kopienas palīdzība ir vienlīdz svarīga arī tiem reģioniem, kuri neietilpst mērķī numur 1, lai mazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības. |
| --- | --- |

6.7

Kopienas palīdzība ir vienlīdz svarīga arī tiem reģioniem, kuri neietilpst mērķī numur 1, lai mazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības.

| 6.8 | Ekonomiskā pieauguma samazināšanās radīja nelabvēlīgas sekas nodarbinātības jomā. 15 valstu Eiropas Savienībā nodarbinātības līmenis ir daudz zemāks nekā ambiciozi noteiktais Lisabonas Eiropas Padomes mērķis, vidējā vērtība slēpj ievērojamās atšķirības starp Eiropas Savienības dalībvalstīm. |
| --- | --- |

6.8

Ekonomiskā pieauguma samazināšanās radīja nelabvēlīgas sekas nodarbinātības jomā. 15 valstu Eiropas Savienībā nodarbinātības līmenis ir daudz zemāks nekā ambiciozi noteiktais Lisabonas Eiropas Padomes mērķis, vidējā vērtība slēpj ievērojamās atšķirības starp Eiropas Savienības dalībvalstīm.

| 6.9 | Demogrāfiskās tendences, īpaši darba spēka novecošana, spēcīgi ietekmēs darba tirgus perspektīvas Eiropas Savienībā, tās skaidri norāda uz nepieciešamību palielināt iespējas gūt izglītību/aroda prasmi visa mūža garumā. |
| --- | --- |

6.9

Demogrāfiskās tendences, īpaši darba spēka novecošana, spēcīgi ietekmēs darba tirgus perspektīvas Eiropas Savienībā, tās skaidri norāda uz nepieciešamību palielināt iespējas gūt izglītību/aroda prasmi visa mūža garumā.

| 6.10 | Demogrāfiskās perspektīvas izceļ nepieciešamību tuvākajos gados panākt nodarbinātības līmeņa celšanos, neizraisot sociālās spriedzes palielināšanos, un tam būtu jāiet soli solī ar strauju produktivitātes paaugstināšanos. |
| --- | --- |

6.10

Demogrāfiskās perspektīvas izceļ nepieciešamību tuvākajos gados panākt nodarbinātības līmeņa celšanos, neizraisot sociālās spriedzes palielināšanos, un tam būtu jāiet soli solī ar strauju produktivitātes paaugstināšanos.

| 6.11 | Eiropas ekonomikai parādās nepieciešamība pievērsties tādām aktivitātēm, kas balstītos uz zināšanām, jauninājumiem un jaunajām informācijas un sakaru tehnoloģijām, lai padarītu Eiropas ekonomiku konkurētspējīgāku un panāktu nodarbinātības un dzīves līmeņa paaugstināšanos. Runa ir par to, ka galu galā vajadzētu konkretizēt Lisabonas stratēģijas mērķus. |
| --- | --- |

6.11

Eiropas ekonomikai parādās nepieciešamība pievērsties tādām aktivitātēm, kas balstītos uz zināšanām, jauninājumiem un jaunajām informācijas un sakaru tehnoloģijām, lai padarītu Eiropas ekonomiku konkurētspējīgāku un panāktu nodarbinātības un dzīves līmeņa paaugstināšanos. Runa ir par to, ka galu galā vajadzētu konkretizēt Lisabonas stratēģijas mērķus.

7.   Kohēzijas politikas prioritātes

| 7.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja apstiprina jauno Eiropas Savienības kohēzijas politikas struktūru, kas izstrādāta laikposmam pēc 2006. gada, un kurā ir noteikts ierobežots prioritāšu skaits (I – konverģence; II – reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība; III – Eiropas teritoriālā sadarbība) un pievērš pastiprinātu uzmanību Lisabonas un Gēteborgas startēģiju konkretizēšanai nacionālā un reģionālā līmenī. |
| --- | --- |

7.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja apstiprina jauno Eiropas Savienības kohēzijas politikas struktūru, kas izstrādāta laikposmam pēc 2006. gada, un kurā ir noteikts ierobežots prioritāšu skaits (I – konverģence; II – reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība; III – Eiropas teritoriālā sadarbība) un pievērš pastiprinātu uzmanību Lisabonas un Gēteborgas startēģiju konkretizēšanai nacionālā un reģionālā līmenī.

| 7.2 | Pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas domām ziņojumā ietvertie dati skaidri pierāda nepieciešamību divkāršot pūles, lai virzītos uz mērķi par paplašinātās savienības kohēziju, tāpēc tā piekrīt, ka konverģences mērķim vispirms jābūt orientētam uz tiem reģioniem, kuros iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir zemāks par 75 % nekā kopienas vidējais. Tā priecājas par īpašo statusu, kāds tiks piešķirts reģioniem, kurus skars “statistikas efekts”, un kuriem ir paredzēta lielāka palīdzība nekā tika nolemts 1999. gadā, kad šiem reģioniem tika piešķirts “pārejas posma pabalsts”. |
| --- | --- |

7.2

Pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas domām ziņojumā ietvertie dati skaidri pierāda nepieciešamību divkāršot pūles, lai virzītos uz mērķi par paplašinātās savienības kohēziju, tāpēc tā piekrīt, ka konverģences mērķim vispirms jābūt orientētam uz tiem reģioniem, kuros iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir zemāks par 75 % nekā kopienas vidējais. Tā priecājas par īpašo statusu, kāds tiks piešķirts reģioniem, kurus skars “statistikas efekts”, un kuriem ir paredzēta lielāka palīdzība nekā tika nolemts 1999. gadā, kad šiem reģioniem tika piešķirts “pārejas posma pabalsts”.

| 7.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja labvēlīgi uzņem priekšlikumu novirzīt kohēzijas fondu konverģences mērķa īstenošanai un uzskata, ka tam jādarbojas pēc nacionālās loģikas principiem (dalībvalstis, kuru GNI ir zemāks par 90 % nekā kopienas vidējais) un tā, lai tā izmantošana netiktu ierobežota pēc reģionāliem kritērijiem. |
| --- | --- |

7.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja labvēlīgi uzņem priekšlikumu novirzīt kohēzijas fondu konverģences mērķa īstenošanai un uzskata, ka tam jādarbojas pēc nacionālās loģikas principiem (dalībvalstis, kuru GNI ir zemāks par 90 % nekā kopienas vidējais) un tā, lai tā izmantošana netiktu ierobežota pēc reģionāliem kritērijiem.

| 7.4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja apstiprina virzienu, kāds jāpiešķir kohēzijas politikai ārpus dalībvalstīm un mazāk attīstītajiem reģioniem (proti, nodarbinātības veicināšana un atšķirību samazināšana starp reģioniem, kā arī Eiropas nodarbinātības stratēģijas papildināšana). Komiteja aizstāv tematisko koncentrēšanos uz ierobežotu prioritāšu skaitu attiecībā uz konkurētspēju (zināšanu uzkrāšanu, pieejamību, vidi un vispārīgas nozīmības pakalpojumus). |
| --- | --- |

7.4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja apstiprina virzienu, kāds jāpiešķir kohēzijas politikai ārpus dalībvalstīm un mazāk attīstītajiem reģioniem (proti, nodarbinātības veicināšana un atšķirību samazināšana starp reģioniem, kā arī Eiropas nodarbinātības stratēģijas papildināšana). Komiteja aizstāv tematisko koncentrēšanos uz ierobežotu prioritāšu skaitu attiecībā uz konkurētspēju (zināšanu uzkrāšanu, pieejamību, vidi un vispārīgas nozīmības pakalpojumus).

| 7.5 | Tāpat arī komiteja piekrīt faktam, ka kā otro prioritāti ir jānosaka īpaša statusa noteikšanu reģioniem, kuri patalaban ir ievēlējami mērķa numur 1 kategorijā, un kuri neatbilst ievēlējamības kritērijam konverģences prioritātes ietvaros, un kuri ir saņēmuši palielinātu palīdzību pārejas periodā (“pagaidu pabalstu”). |
| --- | --- |

7.5

Tāpat arī komiteja piekrīt faktam, ka kā otro prioritāti ir jānosaka īpaša statusa noteikšanu reģioniem, kuri patalaban ir ievēlējami mērķa numur 1 kategorijā, un kuri neatbilst ievēlējamības kritērijam konverģences prioritātes ietvaros, un kuri ir saņēmuši palielinātu palīdzību pārejas periodā (“pagaidu pabalstu”).

| 7.6 | Palīdzība pārrobežu, transnacionālajai un starpreģionu sadarbībai bija svarīga Eiropas teritoriālajai integrācijai, iemeslam, kura dēļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalstīja Komisijas priekšlikumu nospraust jaunu mērķi, izmantojot pieredzi, kas uzkrāta INTERREG iniciatīvas ietvaros. Šis mērķis attieksies uz teritoriālo sadarbību, saglabājot pārrobežu, starpreģionu un transnacionālās dimensijas, kā arī iespēju dalībvalstīm arī turpmāk iekļaut pārrobežu dimensijā piejūras reģionus. Bez tam reģioniem, kuri robežojas ar jaunajām dalībvalstīm, jāpiemērojas jaunajai situācijai, kādēļ būtu nepieciešams izveidot specifisku programme šiem reģioniem.Tādēļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja dod savu piekrišanu piešķirto finansiālo līdzekļu palielināšanai mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (salīdzinot ar līdzekļiem, kas paredzēti INTERREG iniciatīvai). |
| --- | --- |

7.6

Palīdzība pārrobežu, transnacionālajai un starpreģionu sadarbībai bija svarīga Eiropas teritoriālajai integrācijai, iemeslam, kura dēļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalstīja Komisijas priekšlikumu nospraust jaunu mērķi, izmantojot pieredzi, kas uzkrāta INTERREG iniciatīvas ietvaros. Šis mērķis attieksies uz teritoriālo sadarbību, saglabājot pārrobežu, starpreģionu un transnacionālās dimensijas, kā arī iespēju dalībvalstīm arī turpmāk iekļaut pārrobežu dimensijā piejūras reģionus. Bez tam reģioniem, kuri robežojas ar jaunajām dalībvalstīm, jāpiemērojas jaunajai situācijai, kādēļ būtu nepieciešams izveidot specifisku programme šiem reģioniem.Tādēļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja dod savu piekrišanu piešķirto finansiālo līdzekļu palielināšanai mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (salīdzinot ar līdzekļiem, kas paredzēti INTERREG iniciatīvai).

| 7.7 | Komiteja labvēlīgi uztver Komisijas nodomu piedāvāt jauna juridiska instrumenta izveidošanu, “pārrobežu reģionālo kopienu” formā, lai tādējādi atvieglotu sadarbību starp dalībvalstīm un vietējām varas institūcijām, un lai pastiprinātu saikni ar iekšējām robežām, proti, ar jaunajiem kaimiņiem. |
| --- | --- |

7.7

Komiteja labvēlīgi uztver Komisijas nodomu piedāvāt jauna juridiska instrumenta izveidošanu, “pārrobežu reģionālo kopienu” formā, lai tādējādi atvieglotu sadarbību starp dalībvalstīm un vietējām varas institūcijām, un lai pastiprinātu saikni ar iekšējām robežām, proti, ar jaunajiem kaimiņiem.

| 7.8 | Komiteja piekrīt Komisijas uzskatam, ka programmām jābalstās uz integrētiem konceptiem priekš teritoriālajām īpatnībām un jācenšas pēc dažādo sociālo diskrimināciju formu nepieciešamās apkarošanas. |
| --- | --- |

7.8

Komiteja piekrīt Komisijas uzskatam, ka programmām jābalstās uz integrētiem konceptiem priekš teritoriālajām īpatnībām un jācenšas pēc dažādo sociālo diskrimināciju formu nepieciešamās apkarošanas.

| 7.9 | Komiteja labvēlīgi uztver nozīmību, kāda piešķirta pilsētu dimensijai: programmā ir jāietver aktivitātes šajā jomā, jāpiešķir īpaša uzmanība pilsētu problēmām un jāatzīst to virzītājspēka loma reģionālajā attīstībā. Gluži tāpat kā Komisija, arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzīst starppilsētu sadarbības nozīmību kā teritoriālās sadarbības galveno elementu. |
| --- | --- |

7.9

Komiteja labvēlīgi uztver nozīmību, kāda piešķirta pilsētu dimensijai: programmā ir jāietver aktivitātes šajā jomā, jāpiešķir īpaša uzmanība pilsētu problēmām un jāatzīst to virzītājspēka loma reģionālajā attīstībā. Gluži tāpat kā Komisija, arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzīst starppilsētu sadarbības nozīmību kā teritoriālās sadarbības galveno elementu.

| 7.10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka pats svarīgākais ir nodrošināt, lai lauku zonās izmantotie jaunie instrumenti iekļautos kopienas lauksaimniecības politikā, saglabājot pašreizējo koncentrācijas pakāpi palīdzībai mazāk attīstītajiem reģioniem un valstīm, ko sedz konverģences programmas.. Tā norāda, ka vajadzētu atbalstīt ne tikai lauksaimniecības projektus, bet arī citus, kuri veicina lauku telpas attīstību. |
| --- | --- |

7.10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka pats svarīgākais ir nodrošināt, lai lauku zonās izmantotie jaunie instrumenti iekļautos kopienas lauksaimniecības politikā, saglabājot pašreizējo koncentrācijas pakāpi palīdzībai mazāk attīstītajiem reģioniem un valstīm, ko sedz konverģences programmas.. Tā norāda, ka vajadzētu atbalstīt ne tikai lauksaimniecības projektus, bet arī citus, kuri veicina lauku telpas attīstību.

8.   Vadības sistēma

| 8.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzīst kohēzijas politiku veicinošo instrumentu ierobežošanu līdz trim (ERDF, ESF un Kohēzijas fonds) un principu, ka mērķu skaits tiktu samazināts, tāpat kā tiem piesaistītie finansiālie līdzekļi, jo tas sekmēs prgrammēšanas vienkāršošanu un efektivitāti. |
| --- | --- |

8.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzīst kohēzijas politiku veicinošo instrumentu ierobežošanu līdz trim (ERDF, ESF un Kohēzijas fonds) un principu, ka mērķu skaits tiktu samazināts, tāpat kā tiem piesaistītie finansiālie līdzekļi, jo tas sekmēs prgrammēšanas vienkāršošanu un efektivitāti.

| 8.2 | Komiteja ir labvēlīga sadarbībai starp dalībvalstīm, vietējās varas institūcijām un ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

8.2

Komiteja ir labvēlīga sadarbībai starp dalībvalstīm, vietējās varas institūcijām un ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem.

| 8.3 | Tā atzīst teritoriālās ietekmes uz reģionālo politiku regulāras izvērtēšanas nozīmību, ieskaitot, kā tas ir ieteikts no Komisijas puses, ietekmi tirdzniecības attīstībai novērtēšanu. |
| --- | --- |

8.3

Tā atzīst teritoriālās ietekmes uz reģionālo politiku regulāras izvērtēšanas nozīmību, ieskaitot, kā tas ir ieteikts no Komisijas puses, ietekmi tirdzniecības attīstībai novērtēšanu.

| 8.4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja norāda, ka būtu svarīgi, lai Komisija savos nākamajos ziņojumos vairāk uzsvērtu vienlīdzīgās iespējas dzimumu starpā un kohēzijas politikas ieguldījumu šī mērķa realizēšanā. |
| --- | --- |

8.4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja norāda, ka būtu svarīgi, lai Komisija savos nākamajos ziņojumos vairāk uzsvērtu vienlīdzīgās iespējas dzimumu starpā un kohēzijas politikas ieguldījumu šī mērķa realizēšanā.

| 8.5 | Runājot par vadības sistēmu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta četru principu saglabāšanu (programmēšana, partnerattiecības, koncentrācija un pievienošana) un to vienkāršošanu, pamatojoties uz pieaugošo decentralizāciju. Tomēr tā uzskata, ka šī decentralizācijas palielināšanās nedrīkstētu likt vēlreiz izskatīt jautājumu par to, ka Komisijai ir nepieciešams turpināt uzmanīgi sekot programmu izpildei, lai nodrošinātu reģionālās politikas konsekvenci Eiropas līmenī un izvairītos no pavērsieniem, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt nospraustos mērķus. Komisijas veiktajai kontrolei ir jābūt striktai ne tikai attiecībā uz fondu pareizu izmantošanu, lai garantētu to, ka neradīsies nekādi pavērsieni, bet arī uz to, lai pārbaudītu, vai finansiālie projekti veic vai neveic tās funkcijas, kuru dēļ tie tika izveidoti. |
| --- | --- |

8.5

Runājot par vadības sistēmu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta četru principu saglabāšanu (programmēšana, partnerattiecības, koncentrācija un pievienošana) un to vienkāršošanu, pamatojoties uz pieaugošo decentralizāciju. Tomēr tā uzskata, ka šī decentralizācijas palielināšanās nedrīkstētu likt vēlreiz izskatīt jautājumu par to, ka Komisijai ir nepieciešams turpināt uzmanīgi sekot programmu izpildei, lai nodrošinātu reģionālās politikas konsekvenci Eiropas līmenī un izvairītos no pavērsieniem, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt nospraustos mērķus. Komisijas veiktajai kontrolei ir jābūt striktai ne tikai attiecībā uz fondu pareizu izmantošanu, lai garantētu to, ka neradīsies nekādi pavērsieni, bet arī uz to, lai pārbaudītu, vai finansiālie projekti veic vai neveic tās funkcijas, kuru dēļ tie tika izveidoti.

9.   Partnerattiecības strukturālo fondu realizēšanai

| 9.1. | Komiteja ir pieņēmusi atzinumu par Partnerattiecībām struktūrfondu realizēšanai (1), kurā pauž sekojošus uzskatus: |
| --- | --- |

9.1.

Komiteja ir pieņēmusi atzinumu par Partnerattiecībām struktūrfondu realizēšanai (1), kurā pauž sekojošus uzskatus:

| 9.2 | Pats galvenais ir veikt pētījumus par uzraudzības komitejām, kādi paredzēti noteikumu par strukturālajiem fondiem 35. pantā. Jaunās un svarīgās funkcijas, kādas piešķirtas šīm organizācijām un tām, kuras tās aizstāj, rada nepieciešamību pārbaudīt sociālo partneru dalības mehānismu. |
| --- | --- |

9.2

Pats galvenais ir veikt pētījumus par uzraudzības komitejām, kādi paredzēti noteikumu par strukturālajiem fondiem 35. pantā. Jaunās un svarīgās funkcijas, kādas piešķirtas šīm organizācijām un tām, kuras tās aizstāj, rada nepieciešamību pārbaudīt sociālo partneru dalības mehānismu.

| 9.3 | Vispirmām kārtām ir nepieciešams panākt, lai partneru dalība uzraudzības komitejās kļūst obligāta un tiek novērtēta caur šīm komitejām piešķirtajām balsošanas tiesībām, kas daudz skaidrāk parādīs viņu pozīciju attiecībā uz šīs instances iekšienē apspriestajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

9.3

Vispirmām kārtām ir nepieciešams panākt, lai partneru dalība uzraudzības komitejās kļūst obligāta un tiek novērtēta caur šīm komitejām piešķirtajām balsošanas tiesībām, kas daudz skaidrāk parādīs viņu pozīciju attiecībā uz šīs instances iekšienē apspriestajiem jautājumiem.

| 9.4 | Komisijai būtu jāpieprasa, lai tiktu izstrādāts aktualizēts pētījums par dažādajiem dalības modeļiem, kādi tiek izmantoti nacionālā un reģionālā līmenī, kas ļautu novērtēt un izplatīt virkni mazāk pazīstamu paņēmienu, kuriem būs liela nozīmība nākotnē. |
| --- | --- |

9.4

Komisijai būtu jāpieprasa, lai tiktu izstrādāts aktualizēts pētījums par dažādajiem dalības modeļiem, kādi tiek izmantoti nacionālā un reģionālā līmenī, kas ļautu novērtēt un izplatīt virkni mazāk pazīstamu paņēmienu, kuriem būs liela nozīmība nākotnē.

| 9.5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka ir nepieciešams garantēt tās instances neatkarību, kas novērtē doto programmu, salīdzinājumā ar, par tās izpildīšanu atbildīgo, valsts varas institūciju, un cik liela loma būs institucionālajiem un ekonomiskajiem partneriem, pateicoties tām zināšanām, kas tiks iegūtas, apkopojot šīs programmas izpildīšanas rezultātus. |
| --- | --- |

9.5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka ir nepieciešams garantēt tās instances neatkarību, kas novērtē doto programmu, salīdzinājumā ar, par tās izpildīšanu atbildīgo, valsts varas institūciju, un cik liela loma būs institucionālajiem un ekonomiskajiem partneriem, pateicoties tām zināšanām, kas tiks iegūtas, apkopojot šīs programmas izpildīšanas rezultātus.

| 9.6 | Partneru izvēlei un šīs instances funkciju un atbildības caurspīdīgumam pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas domām, ir vissvarīgākā nozīme. |
| --- | --- |

9.6

Partneru izvēlei un šīs instances funkciju un atbildības caurspīdīgumam pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas domām, ir vissvarīgākā nozīme.

| 9.7 | Iespējamā nesavienojamība starp faktu, ka partneri efektīvi piedalās dažādās programmas īstenošanas fāzēs un, ka viņi vienlaikus ir projektu iniciatori, padara nepieciešamu noteikumu izstrādāšanu pirms partneru izvēlēšanās, lai nepiesaistītu instances, kas ir atkarīgas no valsts, un kuru neatkarība tādēļ tiktu ierobežota kā no strukturālā, tā funkcionālā aspekta. |
| --- | --- |

9.7

Iespējamā nesavienojamība starp faktu, ka partneri efektīvi piedalās dažādās programmas īstenošanas fāzēs un, ka viņi vienlaikus ir projektu iniciatori, padara nepieciešamu noteikumu izstrādāšanu pirms partneru izvēlēšanās, lai nepiesaistītu instances, kas ir atkarīgas no valsts, un kuru neatkarība tādēļ tiktu ierobežota kā no strukturālā, tā funkcionālā aspekta.

| 9.8 | Klāt pie visa, kas tradicionāli veido ekonomiskās un sociālās partnerattiecības (strādājošo arodbiedrībām, rūpnieku, lauksaimnieku, amatnieku un tirgotāju asociācijām, trešā sektora, kooperatīviem, utt.), ir svarīgi palielināt “autonomi funkcionējošu organizāciju”, tādu kā tirdzniecības kameru, universitāšu un sociālo dzīvokļu būvuzņēmēju organizāciju līdzdalību kopienas strukturālajās politikās. |
| --- | --- |

9.8

Klāt pie visa, kas tradicionāli veido ekonomiskās un sociālās partnerattiecības (strādājošo arodbiedrībām, rūpnieku, lauksaimnieku, amatnieku un tirgotāju asociācijām, trešā sektora, kooperatīviem, utt.), ir svarīgi palielināt “autonomi funkcionējošu organizāciju”, tādu kā tirdzniecības kameru, universitāšu un sociālo dzīvokļu būvuzņēmēju organizāciju līdzdalību kopienas strukturālajās politikās.

| 9.9 | Partneru sastāvs un iespējamā procesa neefektivitāte funkciju kopuma nesavienojamības ar lēmumu caurspīdīgumu un neatkarību dēļ (piemēram, vienu un to pašu cilvēku piedalīšanās programmēšanas/īstenošanas/vērtēšanas fāzēs, kuri turklāt gūst labumu no šīs programmas), var nodarīt lielus zaudējumus. |
| --- | --- |

9.9

Partneru sastāvs un iespējamā procesa neefektivitāte funkciju kopuma nesavienojamības ar lēmumu caurspīdīgumu un neatkarību dēļ (piemēram, vienu un to pašu cilvēku piedalīšanās programmēšanas/īstenošanas/vērtēšanas fāzēs, kuri turklāt gūst labumu no šīs programmas), var nodarīt lielus zaudējumus.

| 9.10 | Šķiet, ka tad, ja šāda nesavienojamība starp kādas personas esamību vienlaikus gan lēmēja, gan ieguvēja stāvoklī pastāvēs bieži, tad šāda situācija var izraisīt interešu konfliktus. |
| --- | --- |

9.10

Šķiet, ka tad, ja šāda nesavienojamība starp kādas personas esamību vienlaikus gan lēmēja, gan ieguvēja stāvoklī pastāvēs bieži, tad šāda situācija var izraisīt interešu konfliktus.

| 9.11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem ir jābūt pieejamam finansējumam un izglītībai, lai varētu apmierinoši pildīt viņiem uzticētās funkcijas, tomēr šāda prakse ir reti sastopama, varētu sacīt, ka patlaban tāda praktiski nepastāv. |
| --- | --- |

9.11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem ir jābūt pieejamam finansējumam un izglītībai, lai varētu apmierinoši pildīt viņiem uzticētās funkcijas, tomēr šāda prakse ir reti sastopama, varētu sacīt, ka patlaban tāda praktiski nepastāv.

| 9.12 | Pie partneru nepietiekamas līdzdalības dažos gadījumos ir vainojams fakts, ka viņiem trūkst gan apmācīta personāla, gan pietiekamas pieredzes, lai aktīvi piedalītos forumos, kas saistīti ar kopienas fondiem, kuros tie varētu, un kuros tiem vajadzētu piedalīties. |
| --- | --- |

9.12

Pie partneru nepietiekamas līdzdalības dažos gadījumos ir vainojams fakts, ka viņiem trūkst gan apmācīta personāla, gan pietiekamas pieredzes, lai aktīvi piedalītos forumos, kas saistīti ar kopienas fondiem, kuros tie varētu, un kuros tiem vajadzētu piedalīties.

| 9.13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība visam birokrātiskajam procesam, un jācenšas to padarīt cik vien iespējams vieglāku. Bieži tas ir pārspīlēts un neproporcionāls administratīvu pasākumu kopums, kas kompromitē pašu partnerattiecību principu, rada šķēršļus un sekmē tādas darbības, kas bieži vien rada pilnīgi pretēju rezultātu iecerētajam. |
| --- | --- |

9.13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība visam birokrātiskajam procesam, un jācenšas to padarīt cik vien iespējams vieglāku. Bieži tas ir pārspīlēts un neproporcionāls administratīvu pasākumu kopums, kas kompromitē pašu partnerattiecību principu, rada šķēršļus un sekmē tādas darbības, kas bieži vien rada pilnīgi pretēju rezultātu iecerētajam.

| 9.14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka var gūt lielas priekšrocības, nosakot kādai iestādei minimālo līdzdalības robežu, kā to paredz kopienas noteikumi, ļaujot dalībvalstīm rūpēties par tādu partnerattiecību līmeņa paaugstināšanu, kādu tās vēlas, vai nu likumdošanas ceļā vai ar nacionālas nozīmes lēmumiem. Šādu noteikumu izstrādāšana ļaus iegūt labāku informāciju un izveidot intensīvākas, stabilākas un nepārtrauktas ekonomisko un sociālo partneru sadarbības formas. |
| --- | --- |

9.14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka var gūt lielas priekšrocības, nosakot kādai iestādei minimālo līdzdalības robežu, kā to paredz kopienas noteikumi, ļaujot dalībvalstīm rūpēties par tādu partnerattiecību līmeņa paaugstināšanu, kādu tās vēlas, vai nu likumdošanas ceļā vai ar nacionālas nozīmes lēmumiem. Šādu noteikumu izstrādāšana ļaus iegūt labāku informāciju un izveidot intensīvākas, stabilākas un nepārtrauktas ekonomisko un sociālo partneru sadarbības formas.

| 9.15 | Ekonomikas- un sociālo partneru loma, priekšlikumu saturs un dalības procedūra ir atšķirīga sagatavošanas, finansēšanas, īstenošanas un strukturālo pasākumu novērtēšanas fāzēs. Tādēļ ir jānoskaidro, kas no partneriem tiek gaidīts, kas tiem ir jādara, lai programmas gūtu pēc iespējas lielākus panākumus, cik līmeņos partneru līdzdalība izvēršas un kādos politiskajos un tehniskajos grēmijos partneri piedalās. |
| --- | --- |

9.15

Ekonomikas- un sociālo partneru loma, priekšlikumu saturs un dalības procedūra ir atšķirīga sagatavošanas, finansēšanas, īstenošanas un strukturālo pasākumu novērtēšanas fāzēs. Tādēļ ir jānoskaidro, kas no partneriem tiek gaidīts, kas tiem ir jādara, lai programmas gūtu pēc iespējas lielākus panākumus, cik līmeņos partneru līdzdalība izvēršas un kādos politiskajos un tehniskajos grēmijos partneri piedalās.

| 9.16 | Partnerattiecības ir svarīgas divās struktūru fonda intervencijas fāzēs:






  — | politiskajā līdzekļu sadalīšanas un Savienības un valsts līmeņa svarīgāko lēmumu pieņemšanas fāzē; |
| --- | --- | --- |

9.16

Partnerattiecības ir svarīgas divās struktūru fonda intervencijas fāzēs:

—

politiskajā līdzekļu sadalīšanas un Savienības un valsts līmeņa svarīgāko lēmumu pieņemšanas fāzē;

| — | pasākumu īstenošanas un novērtēšanas fāzē |
| --- | --- |

—

pasākumu īstenošanas un novērtēšanas fāzē

10.   Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieguldījums pašreizējās diskusijās par jaunām kohēzijas partnerattiecībām – saplūšanas, konkurētspējas un sadarbības veidošanā.

10.1   Kohēzijas politikas prioritātes

| 10.1.1 | Komiteja labvēlīgi uztver Komisijas centienus izveidot konverģences ietvaros specifisku mehānismu, kas vērsts uz visu īpaši nomaļo reģionu nepilnību kompensēšanu, kā arī to, kuros ir pastāvīgas strukturālas nepilnības. |
| --- | --- |

10.1.1

Komiteja labvēlīgi uztver Komisijas centienus izveidot konverģences ietvaros specifisku mehānismu, kas vērsts uz visu īpaši nomaļo reģionu nepilnību kompensēšanu, kā arī to, kuros ir pastāvīgas strukturālas nepilnības.

| 10.1.2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesaka, ka vajadzētu analizēt pabalstu stratēģiju dažādos reģionos, tādā mērā, kā to precīzi atspoguļo pieejamie kvantitatīvie dati par ekonomisko un sociālo progresu, un kuri nav ietekmējušies no ārējās statistikas, kas ļoti bieži neatbilst šo reģionu ekonomiskajai un sociālajai realitātei, kā tas ir gadījumā ar ofšoru sistēmas nodibināšanu, jo tas izraisa izmantoto datu sagrozīšanu. |
| --- | --- |

10.1.2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesaka, ka vajadzētu analizēt pabalstu stratēģiju dažādos reģionos, tādā mērā, kā to precīzi atspoguļo pieejamie kvantitatīvie dati par ekonomisko un sociālo progresu, un kuri nav ietekmējušies no ārējās statistikas, kas ļoti bieži neatbilst šo reģionu ekonomiskajai un sociālajai realitātei, kā tas ir gadījumā ar ofšoru sistēmas nodibināšanu, jo tas izraisa izmantoto datu sagrozīšanu.

10.2   Kopienas nozaru politikas papildinošās īpašības

| 10.2.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vērš uzmanību uz kopienas nozaru politikas papildinošo raksturu attiecībā uz kohēzijas mērķi, īpaši pētījumu un attīstības, sabiedrības informētības un transporta jomās. Tā apsveic vēlēšanos uzskatīt kohēzijas un konkurētspējas politikas savstarpējo sakarību par dažādu kopienas politiku galveno elementu. |
| --- | --- |

10.2.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vērš uzmanību uz kopienas nozaru politikas papildinošo raksturu attiecībā uz kohēzijas mērķi, īpaši pētījumu un attīstības, sabiedrības informētības un transporta jomās. Tā apsveic vēlēšanos uzskatīt kohēzijas un konkurētspējas politikas savstarpējo sakarību par dažādu kopienas politiku galveno elementu.

| 10.2.2 | Konstatējot, ka vairāk nekā 50 % no pētījumiem un attīstībai paredzētajiem fondiem tiek koncentrēti ļoti ierobežotā skaitā Eiropas Savienības reģionu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja cīnīsies, lai nozaru politiku papildinošais raksturs stātos pretī šai pārmērīgajai koncentrācijai un sekmētu tehnoloģiju pārvietošanas pasākumu uzsākšanu starp reģioniem. |
| --- | --- |

10.2.2

Konstatējot, ka vairāk nekā 50 % no pētījumiem un attīstībai paredzētajiem fondiem tiek koncentrēti ļoti ierobežotā skaitā Eiropas Savienības reģionu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja cīnīsies, lai nozaru politiku papildinošais raksturs stātos pretī šai pārmērīgajai koncentrācijai un sekmētu tehnoloģiju pārvietošanas pasākumu uzsākšanu starp reģioniem.

10.3   Budžets

| 10.3.1 | Ņemot vērā ambīcijas, kādas dalībvalstis ir izvirzījušas Eiropas Savienībai, salīdzinājumā ar paplašināšanās un Lisabonas stratēģijas mērķiem, nebūtu prātīgi iedomāties, ka resursu līmenis varētu saglabāties tādā pašā līmenī. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savos pēdējos gados izteiktajos paziņojumos atkārtoti pieprasa, lai kopienas budžeta griesti tiktu palielināti. Komisijas priekšlikto ierobežojumu (1,24 %) gaismā un 2007. – 2013. gadam izstrādāto finanšu prognožu ietvaros Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka 0,41 %, kas atvēlēti kohēzijas politikai (0,46 % ieskaitot iedalītos līdzekļus zvejniecībai un lauku attīstībai) atbilst maksimālajiem kopējo resursu griestiem, kas pēc EESK domām nepietiks, lai īstenotu nospraustos ambiciozos mērķus. |
| --- | --- |

10.3.1

Ņemot vērā ambīcijas, kādas dalībvalstis ir izvirzījušas Eiropas Savienībai, salīdzinājumā ar paplašināšanās un Lisabonas stratēģijas mērķiem, nebūtu prātīgi iedomāties, ka resursu līmenis varētu saglabāties tādā pašā līmenī. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savos pēdējos gados izteiktajos paziņojumos atkārtoti pieprasa, lai kopienas budžeta griesti tiktu palielināti. Komisijas priekšlikto ierobežojumu (1,24 %) gaismā un 2007. – 2013. gadam izstrādāto finanšu prognožu ietvaros Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka 0,41 %, kas atvēlēti kohēzijas politikai (0,46 % ieskaitot iedalītos līdzekļus zvejniecībai un lauku attīstībai) atbilst maksimālajiem kopējo resursu griestiem, kas pēc EESK domām nepietiks, lai īstenotu nospraustos ambiciozos mērķus.

| 10.3.1.1 | Pēc šāda scenārija un tādā pieaugošu finansiālo vajadzību kontekstā, kas pretstatītas no paplašināšanās izrietošo reģionālo nevienādību palielināšanai, pašos pamatos tiem reģioniem, kuri pašreiz gūst labumu no kohēzijas politikas, būs jāuzņemas paplašināšanās izdevumi, samazinoties tai kopienas palīdzībai, ko tie saņems. |
| --- | --- |

10.3.1.1

Pēc šāda scenārija un tādā pieaugošu finansiālo vajadzību kontekstā, kas pretstatītas no paplašināšanās izrietošo reģionālo nevienādību palielināšanai, pašos pamatos tiem reģioniem, kuri pašreiz gūst labumu no kohēzijas politikas, būs jāuzņemas paplašināšanās izdevumi, samazinoties tai kopienas palīdzībai, ko tie saņems.

| 10.3.1.2 | Pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas domām, šāda situācija ir neattaisnojama gan no politiskā, gan ekonomiskā redzesviedokļa, jo tā ir absolūtā pretrunā ar jebkuriem taisnīguma principiem paplašināšanās izdevumu sadalē. |
| --- | --- |

10.3.1.2

Pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas domām, šāda situācija ir neattaisnojama gan no politiskā, gan ekonomiskā redzesviedokļa, jo tā ir absolūtā pretrunā ar jebkuriem taisnīguma principiem paplašināšanās izdevumu sadalē.

| 10.3.1.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nesaprot, kā būs iespējams nodrošināt, no vienas puses, saderību ar paplašināšanās politikas un Eiropas konsolidācijas mērķiem, kas rada vienprātību, un, no otras puses, šīs saderības saglabāšanu, redzot to centienu, ko pieprasa Eiropas Savienība, mazināšanos. Komiteja iebilst pret vienkāršotu skatījumu uz Eiropas veidošanu, kas būtu attaisnojams vienīgi ar īslaicīgām grūtībām, un skatījuma uz nākotni trūkumu no dažu visnozīmīgāko šī procesa dalībnieku puses. |
| --- | --- |

10.3.1.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nesaprot, kā būs iespējams nodrošināt, no vienas puses, saderību ar paplašināšanās politikas un Eiropas konsolidācijas mērķiem, kas rada vienprātību, un, no otras puses, šīs saderības saglabāšanu, redzot to centienu, ko pieprasa Eiropas Savienība, mazināšanos. Komiteja iebilst pret vienkāršotu skatījumu uz Eiropas veidošanu, kas būtu attaisnojams vienīgi ar īslaicīgām grūtībām, un skatījuma uz nākotni trūkumu no dažu visnozīmīgāko šī procesa dalībnieku puses.

11.   Citi ieteikumi

| 11.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka daudz lielāka nozīme ir ekonomisko, sociālo un teritoriālo kritēriju, pēc kuriem tiks noteikts to resursu sadalījums starp dalībvalstīm, kas domāti “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” prioritātei, noteikšanai ar daudz lielāku objektivitāti un daudz lielāku stingrību, vispirmām kārtām, ņemot vērā sociālos, nevis tikai ekonomiskos rādītājus. |
| --- | --- |

11.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka daudz lielāka nozīme ir ekonomisko, sociālo un teritoriālo kritēriju, pēc kuriem tiks noteikts to resursu sadalījums starp dalībvalstīm, kas domāti “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” prioritātei, noteikšanai ar daudz lielāku objektivitāti un daudz lielāku stingrību, vispirmām kārtām, ņemot vērā sociālos, nevis tikai ekonomiskos rādītājus.

| 11.2 | Kas attiecas uz fondu realizēšanu, tad Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas viedoklis ir tāds, ka vajag meklēt aizvien vairāk un vairāk jaunu institucionālo, ekonomisko un sociālo partnerattiecību formu, kas pārsniegtu tikai plānošanas, vadības, kontroles/uzraudzības un vērtēšanas organizāciju dalību. |
| --- | --- |

11.2

Kas attiecas uz fondu realizēšanu, tad Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas viedoklis ir tāds, ka vajag meklēt aizvien vairāk un vairāk jaunu institucionālo, ekonomisko un sociālo partnerattiecību formu, kas pārsniegtu tikai plānošanas, vadības, kontroles/uzraudzības un vērtēšanas organizāciju dalību.

| 11.3 | Komiteja atbalst priekšlikumu, ka to mehānismu konkretizēšana, ko inspirējušas globālās subsīdijas, no šī redzes viedokļa ir ceļš, pa kuru turpmāk būtu jāvirzās, uzstādot dalībvalstīm prasību pielāgot šo modeļu veidu vismaz vienai, kopienas ietvaros ierobežotai, pabalsta daļai. Šo mehānismu priekšrocības ir birokrātisko šķēršļu samazināšana, palīdzības sniegšanas ātrums un dalībvalstu budžetu napgrūtināšana, ņemot vērā vispārējos ierobežojumus, kādiem pakļautas sabiedriskās finanses. |
| --- | --- |

11.3

Komiteja atbalst priekšlikumu, ka to mehānismu konkretizēšana, ko inspirējušas globālās subsīdijas, no šī redzes viedokļa ir ceļš, pa kuru turpmāk būtu jāvirzās, uzstādot dalībvalstīm prasību pielāgot šo modeļu veidu vismaz vienai, kopienas ietvaros ierobežotai, pabalsta daļai. Šo mehānismu priekšrocības ir birokrātisko šķēršļu samazināšana, palīdzības sniegšanas ātrums un dalībvalstu budžetu napgrūtināšana, ņemot vērā vispārējos ierobežojumus, kādiem pakļautas sabiedriskās finanses.

| 11.4 | Turklāt ir jāiedrošina sabiedriskie/privātie partneri, lai pārvarētu pašreizējos ierobežojumus sabiedrisko finanšu līmenī, kā arī nodrošinātu to ilglaicīgu finansēšanu. |
| --- | --- |

11.4

Turklāt ir jāiedrošina sabiedriskie/privātie partneri, lai pārvarētu pašreizējos ierobežojumus sabiedrisko finanšu līmenī, kā arī nodrošinātu to ilglaicīgu finansēšanu.

| 11.5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka būtu jāpadara stingrāki noteikumi, attiecībā uz nelikumībām uzņēmumu pārvietošanas aspektā, it īpaši paredzot piemēru soda sankcijas un saņemto līdzekļu atdošanu atpakaļ, ja tiek pierādīts, ka deinvestīciju pamatā nav produkcijas vienības ekonimiskuma zudums bet gan ka pārvietošana tiek veikta tikai tāpēc, lai varētu palielināt palīdzību, ko uzņēmums saņem. |
| --- | --- |

11.5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka būtu jāpadara stingrāki noteikumi, attiecībā uz nelikumībām uzņēmumu pārvietošanas aspektā, it īpaši paredzot piemēru soda sankcijas un saņemto līdzekļu atdošanu atpakaļ, ja tiek pierādīts, ka deinvestīciju pamatā nav produkcijas vienības ekonimiskuma zudums bet gan ka pārvietošana tiek veikta tikai tāpēc, lai varētu palielināt palīdzību, ko uzņēmums saņem.

| 11.6 | Komiteja uzskata arī, ka palīdzības piešķiršanā uzņēmumiem, ir jāatzīst mazo un vidējo uzņēmumu nozīmība, šo uzņēmumu lomas gaismā sociālajā un ekonomiskajā kontekstā, īpaši attiecībā uz šo uzņēmumu spēju radīt darba vietas un labklājību, un vispāratzīto ieguldījumu tā reģiona attīstībā, kurā tie atrodas. |
| --- | --- |

11.6

Komiteja uzskata arī, ka palīdzības piešķiršanā uzņēmumiem, ir jāatzīst mazo un vidējo uzņēmumu nozīmība, šo uzņēmumu lomas gaismā sociālajā un ekonomiskajā kontekstā, īpaši attiecībā uz šo uzņēmumu spēju radīt darba vietas un labklājību, un vispāratzīto ieguldījumu tā reģiona attīstībā, kurā tie atrodas.

| 11.7 | Visbeidzot, apņemšanās turpināt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas politiku paplašinātā Eiropā, neapšaubāmi ir viens no vislielākajiem izaicinājumiem, kāds ticis mests Eiropas Savienībai. Kohēzijas politika, pati par sevi ir galvenais balsts integrācijai starp Eiropas Savienības tautām un teritorijām, tāpēc Eiropas ekonomikas un sociālā komiteja apelē pie Eiropas Savienības dalībvalstīm, lai tās šo reformu novestu līdz galam sveiku un veselu, ņemot vērā nesenās neveiksmes, kādas gadījās Eiropas veidošanas procesā, lai pilsoņi atkal sāktu ticēt Eiropas veidošanai. |
| --- | --- |

11.7

Visbeidzot, apņemšanās turpināt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas politiku paplašinātā Eiropā, neapšaubāmi ir viens no vislielākajiem izaicinājumiem, kāds ticis mests Eiropas Savienībai. Kohēzijas politika, pati par sevi ir galvenais balsts integrācijai starp Eiropas Savienības tautām un teritorijām, tāpēc Eiropas ekonomikas un sociālā komiteja apelē pie Eiropas Savienības dalībvalstīm, lai tās šo reformu novestu līdz galam sveiku un veselu, ņemot vērā nesenās neveiksmes, kādas gadījās Eiropas veidošanas procesā, lai pilsoņi atkal sāktu ticēt Eiropas veidošanai.

| 11.8 | Pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas domām izšķiroši ir dalībvalstīm saglabāt, pastiprināt un pielāgot savām personiskajām vajadzībām kohēzijas politiku, neatkarīgi no tā, kāda izvēršas Eiropas Savienības politika. |
| --- | --- |

11.8

Pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas domām izšķiroši ir dalībvalstīm saglabāt, pastiprināt un pielāgot savām personiskajām vajadzībām kohēzijas politiku, neatkarīgi no tā, kāda izvēršas Eiropas Savienības politika.

| 11.9 | Eiropas Savienības kohēzijas politikas jauno struktūru un prioritātes nosaka paplašināšanās, kā arī pieejamo resursu ierobežošana, nevis reģionālo un sociālo atšķirību samazināšanās. Tieši tāpēc dažas dalībvalstis un reģioni, kuri līdz šim bija daudz ieguvuši no Eiropas kohēzijas politikas, pakāpeniski pārtrauks tikt izraudzīti par ievērojamas pieejamo līdzekļu daļas saņēmējiem. Tas nekādā gadījumā nenozīmē, ka tie nevarēs sasniegt vēlamo attīstības un kohēzijas līmeni, tāpēc tiem pilnīgi pamatoti būtu jākļūst par īpašas uzmanības objektiem nacionālo budžeta politiku ietvaros. |
| --- | --- |

11.9

Eiropas Savienības kohēzijas politikas jauno struktūru un prioritātes nosaka paplašināšanās, kā arī pieejamo resursu ierobežošana, nevis reģionālo un sociālo atšķirību samazināšanās. Tieši tāpēc dažas dalībvalstis un reģioni, kuri līdz šim bija daudz ieguvuši no Eiropas kohēzijas politikas, pakāpeniski pārtrauks tikt izraudzīti par ievērojamas pieejamo līdzekļu daļas saņēmējiem. Tas nekādā gadījumā nenozīmē, ka tie nevarēs sasniegt vēlamo attīstības un kohēzijas līmeni, tāpēc tiem pilnīgi pamatoti būtu jākļūst par īpašas uzmanības objektiem nacionālo budžeta politiku ietvaros.

Briselē, 2004. gada 8. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  9. punkts atbilst EESK atzinumam par tēmu: Partnerattiecības struktūrfindu realizēšanā; OV C 10, 14.01.2004, 21 lpp.

1

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/70

---

Atzinums par Komisijas ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: Fizisko personu dividenžu aplikšana ar nodokli iekšējā tirgus ietvaros

COM(2003) 810 galīgā red.

(2004/C 302/15)

2003. gada 19. decembrī Eiropas Komisija, saskaņā ar Eiropas Kopienas Dibināšanas līguma 262. pantu, nolēma konsultēt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par: Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: Fizisko personu dividenžu aplikšana ar nodokli iekšējā tirgus ietvaros

Ekonomikas un monetārās Savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas darba grupa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu attiecīgajā jautājumā, pieņēma tas atzinumu, 2004. gada 8. jūnijā. Ziņojumu sniedza Retureau kungs.

Savā 410. Plenārajā sesijā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 30. jūnija sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 151 balsīm “par” 1 “pret” un 12 “atturoties”.

1.   Ievads

| 1.1 | Atzinumam nodotais paziņojums galvenokārt attiecas uz fizisku personu dividenžu, kuras apliktas ar nodokļiem no viņu ieguldījumu paketes, taksāciju. |
| --- | --- |

1.1

Atzinumam nodotais paziņojums galvenokārt attiecas uz fizisku personu dividenžu, kuras apliktas ar nodokļiem no viņu ieguldījumu paketes, taksāciju.

| 1.2 | Tā ir turpinājums Ziņojumam par uzņēmumu fiskālo sistēmu (1), kurā jau bija izteikts priekšlikums nodefinēt Eiropas Komisijas Tiesas (ECJ) galveno spriedumu piemērošanas vadlīnijas šajā jomā, un gadījumos par fizisko personu dividenžu aplikšanu ar nodokļiem, atsaucoties uz spriedumu Verkooijen (2). Dividenžu maksājumu uz ārzemēm un iekšzemē iekļaušana kapitāla brīvā kustībā ir kaut kas jauns; direktīvas nav konkrēti minētas Līgumā vai direktīvā. |
| --- | --- |

1.2

Tā ir turpinājums Ziņojumam par uzņēmumu fiskālo sistēmu (1), kurā jau bija izteikts priekšlikums nodefinēt Eiropas Komisijas Tiesas (ECJ) galveno spriedumu piemērošanas vadlīnijas šajā jomā, un gadījumos par fizisko personu dividenžu aplikšanu ar nodokļiem, atsaucoties uz spriedumu Verkooijen (2). Dividenžu maksājumu uz ārzemēm un iekšzemē iekļaušana kapitāla brīvā kustībā ir kaut kas jauns; direktīvas nav konkrēti minētas Līgumā vai direktīvā.

| 1.3 | Atšķirības starp dalībvalstu fiskālajām sistēmām attiecībā uz “sabiedrību ieņēmumu, kuri tiek sadalīti akcionāriem dividenžu formā, dubultā aplikšana ar nodokļiem” (3) ir viens no ievērojamiem diskriminācijas cēloņiem, kā arī ir par šķērsli kapitāla brīvai kustībai vienotā tirgus ietvaros. |
| --- | --- |

1.3

Atšķirības starp dalībvalstu fiskālajām sistēmām attiecībā uz “sabiedrību ieņēmumu, kuri tiek sadalīti akcionāriem dividenžu formā, dubultā aplikšana ar nodokļiem” (3) ir viens no ievērojamiem diskriminācijas cēloņiem, kā arī ir par šķērsli kapitāla brīvai kustībai vienotā tirgus ietvaros.

| 1.4 | Piedāvātās vadlīnijas attiecās uz kopienas tiesību ietekmi uz dividenžu aplikšanas ar nodokli veidiem dalībvalstīs un, vadoties no iepriekš minētās Tiesas tiesu prakses, paredz novērst ierobežojumus, ar kuriem saskārušās fiziskās personas attiecībā par viņu turēto akciju pakešu ienākumiem. Bez tam priekšlikums arī tiecas reducēt augstos ieturētos nodokļus dividenžu izcelsmes valstīs. |
| --- | --- |

1.4

Piedāvātās vadlīnijas attiecās uz kopienas tiesību ietekmi uz dividenžu aplikšanas ar nodokli veidiem dalībvalstīs un, vadoties no iepriekš minētās Tiesas tiesu prakses, paredz novērst ierobežojumus, ar kuriem saskārušās fiziskās personas attiecībā par viņu turēto akciju pakešu ienākumiem. Bez tam priekšlikums arī tiecas reducēt augstos ieturētos nodokļus dividenžu izcelsmes valstīs.

| 1.5 | Mērķis ir “palīdzēt tām (dalībvalstīm) ieviest saskaņotas fiskālās sistēmas atbilstoši iekšējā tirgus prasībām saskaņā ar Līguma principiem par brīvu kapitālu kustību”. |
| --- | --- |

1.5

Mērķis ir “palīdzēt tām (dalībvalstīm) ieviest saskaņotas fiskālās sistēmas atbilstoši iekšējā tirgus prasībām saskaņā ar Līguma principiem par brīvu kapitālu kustību”.

| 1.6 | Ja dalībvalstis nepiekristu priekšliktajai metodei, lai novērstu šķēršļus akciju pakešu investīciju brīvai kustībai, Komisija kā līgumu uzraudzītāja varētu atsaukties uz Eiropas Kopienas līguma 226. pantu. |
| --- | --- |

1.6

Ja dalībvalstis nepiekristu priekšliktajai metodei, lai novērstu šķēršļus akciju pakešu investīciju brīvai kustībai, Komisija kā līgumu uzraudzītāja varētu atsaukties uz Eiropas Kopienas līguma 226. pantu.

| 1.7 | Būtu jāatgādina, ka, Tiesa, atsaucoties uz nacionālā tiesneša sniegtajiem datiem, no iesniegtajiem materiāliem varētu nošķirt elementus, kas izrietējuši no kopienas tiesību interpretācijas, lai šim tiesnesim ļautu atrisināt juridisko problēmu, kura ir viņa tiesvedībā (4). |
| --- | --- |

1.7

Būtu jāatgādina, ka, Tiesa, atsaucoties uz nacionālā tiesneša sniegtajiem datiem, no iesniegtajiem materiāliem varētu nošķirt elementus, kas izrietējuši no kopienas tiesību interpretācijas, lai šim tiesnesim ļautu atrisināt juridisko problēmu, kura ir viņa tiesvedībā (4).

2.   Dividenžu aplikšana ar nodokli iekšējā tirgus robežās

| 2.1 | Uzņēmuma peļņas aplikšanas ar nodokli likme variē atkarībā no valsts starp 12,5 un 40 % (vidēji apmēram 30 %). Pēc sabiedrību nodokļu (IS) piemērošanas, daļas dividenžu aplikšana ar nodokli var tikt vērsta uz to sākotnējo vērtību un tikt samazināta līdz daļas dividendei, bet tāpat tām var piemērot IRPP galējo nodokļa likmi vai noteikto nodokļa likmi. |
| --- | --- |

2.1

Uzņēmuma peļņas aplikšanas ar nodokli likme variē atkarībā no valsts starp 12,5 un 40 % (vidēji apmēram 30 %). Pēc sabiedrību nodokļu (IS) piemērošanas, daļas dividenžu aplikšana ar nodokli var tikt vērsta uz to sākotnējo vērtību un tikt samazināta līdz daļas dividendei, bet tāpat tām var piemērot IRPP galējo nodokļa likmi vai noteikto nodokļa likmi.

| 2.2 | Saskaņā ar Komisiju, uzņēmuma ienākumu un tajā skaitā dividenžu aplikšana ar nodokli ir “ekonomiska divkārša aplikšanas ar nodokli”, bez tam fiziskas personas atrodas “starptautiska juridiska divkāršā aplikšanā ar nodokli ”riska robežās (divās dažādās valstīs ar nodokli apliekamo dividenžu nodokļa iekasēšana ārvalstīs). |
| --- | --- |

2.2

Saskaņā ar Komisiju, uzņēmuma ienākumu un tajā skaitā dividenžu aplikšana ar nodokli ir “ekonomiska divkārša aplikšanas ar nodokli”, bez tam fiziskas personas atrodas “starptautiska juridiska divkāršā aplikšanā ar nodokli ”riska robežās (divās dažādās valstīs ar nodokli apliekamo dividenžu nodokļa iekasēšana ārvalstīs).

| 2.2.1 | Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (OECD) konvencijas modelis, kurš piedāvāja izvairīties no starptautiskas juridiskas divkāršās aplikšanas ar nodokli, neapskata ekonomisku divkāršu aplikšanu ar nodokli. |
| --- | --- |

2.2.1

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (OECD) konvencijas modelis, kurš piedāvāja izvairīties no starptautiskas juridiskas divkāršās aplikšanas ar nodokli, neapskata ekonomisku divkāršu aplikšanu ar nodokli.

| 2.2.2 | Pamatojoties uz OECD konvencijas modeli, nodoklim, kurš jau bija uzlikts uz dividenžu sākotnējās vērtības to izcelsmes valstī, jābūt atvilktam no obligātā nodokļa, kurš ir uzlikts pēc akcionāra nodokļu nomaksas adreses, un var būt obligāta iemaksa par dividendēm nodokļu nomaksas adreses valstī. |
| --- | --- |

2.2.2

Pamatojoties uz OECD konvencijas modeli, nodoklim, kurš jau bija uzlikts uz dividenžu sākotnējās vērtības to izcelsmes valstī, jābūt atvilktam no obligātā nodokļa, kurš ir uzlikts pēc akcionāra nodokļu nomaksas adreses, un var būt obligāta iemaksa par dividendēm nodokļu nomaksas adreses valstī.

| 2.2.3 | Pēc Komisijas domām OECD modelis piemērojams visām dividenžu aplikšanas ar nodokli sistēmām neatkarīgi no to formas (klasiskā sistēma, grafiskā, aplikšana ar nodokļiem, atbrīvošana no nodokļiem ). |
| --- | --- |

2.2.3

Pēc Komisijas domām OECD modelis piemērojams visām dividenžu aplikšanas ar nodokli sistēmām neatkarīgi no to formas (klasiskā sistēma, grafiskā, aplikšana ar nodokļiem, atbrīvošana no nodokļiem ).

3.   Tiesas spriedums par Verkooijen un daži citi attiecīgie spriedumi

| 3.1 | Tiesas spriedumā attiecībā uz Verkooijen lietu, runa bija par atteikumu iepriekš minētai personai piekrist peļņas, kas ienākusi no akciju dividendēm, kuras ieguldītas dalībvalstī, kas nav Nīderlande, nodibinātā sabiedrībā, atbrīvošanu no aplikšanas ar nodokli. |
| --- | --- |

3.1

Tiesas spriedumā attiecībā uz Verkooijen lietu, runa bija par atteikumu iepriekš minētai personai piekrist peļņas, kas ienākusi no akciju dividendēm, kuras ieguldītas dalībvalstī, kas nav Nīderlande, nodibinātā sabiedrībā, atbrīvošanu no aplikšanas ar nodokli.

| 3.2 | Šī atbrīvošana no nodokļa attiecās uz akciju ienākumiem un sabiedrības daļām, kurām nīderlandiešu nodoklis attiecībā uz dividendēm tika ieturēts no to sākotnējās vērtības Nīderlandē, kas izslēdza iespēju, ka akciju ienākumi turpmāk tiks aplikti ar nodokli citās valstīs. |
| --- | --- |

3.2

Šī atbrīvošana no nodokļa attiecās uz akciju ienākumiem un sabiedrības daļām, kurām nīderlandiešu nodoklis attiecībā uz dividendēm tika ieturēts no to sākotnējās vērtības Nīderlandē, kas izslēdza iespēju, ka akciju ienākumi turpmāk tiks aplikti ar nodokli citās valstīs.

| 3.2.1 | Pirmkārt, atbrīvošana no nodokļa tika uzskatīta par līdzekli, kas uzlabotu pamata kapitāla līmeni uzņēmumos un stimulētu privātpersonu ieinteresētību attiecībā par nīderlandiešu akcijām; otrkārt, īpaši tas attiecas uz mazajiem investitoriem, kuriem atbrīvošana no nodokļa atsevišķos gadījumos bija mērķis kompensēt dubultās aplikšanas ar nodokli ekonomiku ar atbrīvojumu vērtībai lielākai par tūkstotis guldeņiem. |
| --- | --- |

3.2.1

Pirmkārt, atbrīvošana no nodokļa tika uzskatīta par līdzekli, kas uzlabotu pamata kapitāla līmeni uzņēmumos un stimulētu privātpersonu ieinteresētību attiecībā par nīderlandiešu akcijām; otrkārt, īpaši tas attiecas uz mazajiem investitoriem, kuriem atbrīvošana no nodokļa atsevišķos gadījumos bija mērķis kompensēt dubultās aplikšanas ar nodokli ekonomiku ar atbrīvojumu vērtībai lielākai par tūkstotis guldeņiem.

| 3.2.1.1 | Verkooijen kunga ienākumu aplikšanas ar nodokli gadījumā, nodokļu inspektors nebija piemērojis dividenžu atbrīvošanu no nodokļa, uzskatot, ka Verkooijen kungam nav uz to tiesības, jo ar nodokļiem apliktās dividende “nebija pakļautas nīderlandiešu nodoklim uz dividendēm”. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Verkooijen kunga ienākumu aplikšanas ar nodokli gadījumā, nodokļu inspektors nebija piemērojis dividenžu atbrīvošanu no nodokļa, uzskatot, ka Verkooijen kungam nav uz to tiesības, jo ar nodokļiem apliktās dividende “nebija pakļautas nīderlandiešu nodoklim uz dividendēm”.

| 3.2.2 | Pārņemot izskatāmo jautājumu no kompetentā nacionālā tribunāla, Tiesa uzskatīja, ka ārvalstu dividenžu aplikšana ar nodokli bija visciešākajā mērā saistīta ar kapitālu kustību; dividenžu atšķirīgas un mazāk izdevīgas aplikšanas ar nodokli piemērošana salīdzinājumā ar vietējām dividendēm, ir aizliegts ierobežojums attiecībā uz kapitāla brīvu kustību. |
| --- | --- |

3.2.2

Pārņemot izskatāmo jautājumu no kompetentā nacionālā tribunāla, Tiesa uzskatīja, ka ārvalstu dividenžu aplikšana ar nodokli bija visciešākajā mērā saistīta ar kapitālu kustību; dividenžu atšķirīgas un mazāk izdevīgas aplikšanas ar nodokli piemērošana salīdzinājumā ar vietējām dividendēm, ir aizliegts ierobežojums attiecībā uz kapitāla brīvu kustību.

| 3.2.2.1 | Tiesa precizēja, ka tāda likumdošanas priekšraksta, kurš tiek izskatīts. “sekas ir Nīderlandē dzīvojošus dalībvalsts iedzīvotāju kavēšana investēt savu kapitālu sabiedrībās, kuru juridiskā adrese ir citā dalībvalstī”. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Tiesa precizēja, ka tāda likumdošanas priekšraksta, kurš tiek izskatīts. “sekas ir Nīderlandē dzīvojošus dalībvalsts iedzīvotāju kavēšana investēt savu kapitālu sabiedrībās, kuru juridiskā adrese ir citā dalībvalstī”.

| 3.2.2.2 | “Šāds priekšraksts rada aizlieguma efektu attiecībā uz sabiedrībām, kas nodibinātas citās dalībvalstīs un rada šķērsli ieņēmumu ievākšanai Nīderlandē”. |
| --- | --- |

3.2.2.2

“Šāds priekšraksts rada aizlieguma efektu attiecībā uz sabiedrībām, kas nodibinātas citās dalībvalstīs un rada šķērsli ieņēmumu ievākšanai Nīderlandē”.

| 3.3 | Schmid (5) lietā Ģenerāladvokatūra piezīmēja, ka dividendes, kurām ir ārvalstu akciju izcelsme, Austrijā nav pakļautas kapitāla ienākuma nodokļa piemērošanai uz to sākotnējās vērtības, tās pilnībā ir pakļautas ienākuma nodoklim, un attiecībā pret tām nevar tikt piemērota uz pusi samazināta aplikšana ar nodokli. Ģenerāladvokatūra atzina kapitāla brīvas kustības principa pārkāpumu. |
| --- | --- |

3.3

Schmid (5) lietā Ģenerāladvokatūra piezīmēja, ka dividendes, kurām ir ārvalstu akciju izcelsme, Austrijā nav pakļautas kapitāla ienākuma nodokļa piemērošanai uz to sākotnējās vērtības, tās pilnībā ir pakļautas ienākuma nodoklim, un attiecībā pret tām nevar tikt piemērota uz pusi samazināta aplikšana ar nodokli. Ģenerāladvokatūra atzina kapitāla brīvas kustības principa pārkāpumu.

4.   Komitejas vispārējie novērojumi

| 4.1 | Nodokļu jomā dalībvalstīm ir ierobežota kompetence. Pašlaik spēkā esošā Eiropas Kopienu Līguma 56. un 58. panti nosaka šīs nacionālās kompetences ietvarus, kuri nevar ierobežot ne pamatbrīvības, ne apiet kopienas tiesības: 56. pants aizstāv brīvu kapitāla kustību no šķēršļu radīšanas, bet 58. pants atzīst, ka, ja nacionālā likumdošana attiecībā uz nodokļiem var “noteikt atšķirību starp nodokļu maksātājiem, kuri nav vienlīdzīgi situācijās attiecībā uz viņu dzīves vietu vai vietu, kur ir ieguldīti viņu kapitāli” un ja valstis var “pieņemt visus nepieciešamos mērus, lai apturētu visus noziedzīgos nodarījumus attiecībā pret to likumiem un normatīvajiem aktiem, it īpaši nodokļu jomā vai finansu iestāžu kontroles jomā ... vai .... pieņemt visus pamatotus mērus par motīviem, kas saistīti ar sabiedrisko kārtību un drošību”, ir nepieciešams, ka šajā sakarā pieņemtie mēri nevar “būt kā pretlikumīgi diskriminējoši līdzekļi, ne slēpti ierobežojumi attiecībā uz kapitālu un maksājumu brīvu kustību”. |
| --- | --- |

4.1

Nodokļu jomā dalībvalstīm ir ierobežota kompetence. Pašlaik spēkā esošā Eiropas Kopienu Līguma 56. un 58. panti nosaka šīs nacionālās kompetences ietvarus, kuri nevar ierobežot ne pamatbrīvības, ne apiet kopienas tiesības: 56. pants aizstāv brīvu kapitāla kustību no šķēršļu radīšanas, bet 58. pants atzīst, ka, ja nacionālā likumdošana attiecībā uz nodokļiem var “noteikt atšķirību starp nodokļu maksātājiem, kuri nav vienlīdzīgi situācijās attiecībā uz viņu dzīves vietu vai vietu, kur ir ieguldīti viņu kapitāli” un ja valstis var “pieņemt visus nepieciešamos mērus, lai apturētu visus noziedzīgos nodarījumus attiecībā pret to likumiem un normatīvajiem aktiem, it īpaši nodokļu jomā vai finansu iestāžu kontroles jomā ... vai .... pieņemt visus pamatotus mērus par motīviem, kas saistīti ar sabiedrisko kārtību un drošību”, ir nepieciešams, ka šajā sakarā pieņemtie mēri nevar “būt kā pretlikumīgi diskriminējoši līdzekļi, ne slēpti ierobežojumi attiecībā uz kapitālu un maksājumu brīvu kustību”.

| 4.2 | Tiesas tiesu prakse pieprasa vienlīdzību starp ar nodokli apliekamām personām un nosoda starptautisku dubultu aplikšanu ar nodokli. |
| --- | --- |

4.2

Tiesas tiesu prakse pieprasa vienlīdzību starp ar nodokli apliekamām personām un nosoda starptautisku dubultu aplikšanu ar nodokli.

| 4.3 | Sakarā ar ES paplašināšanos un daudz ievērojamākām nodokļu likmju atšķirībām, kas attiecas uz dividenžu IS un IRPP, Komiteja piekrīt, ka steidzamā kārtā ir jāiedrošina visas tās dalībvalstis, kuras līdz šim vēl nav pievienojušās starptautiskiem līgumiem pret dubulto aplikšanu ar nodokļiem, lai, pamatojoties uz OECD piedāvāto modeļa minimumu, nacionālajā līmenī ieviestu vienlīdzību starp investitoriem, kas maksā nodokļus par dividendēm, visas Kopienas ietvaros neatkarīgi no to izcelsmes. |
| --- | --- |

4.3

Sakarā ar ES paplašināšanos un daudz ievērojamākām nodokļu likmju atšķirībām, kas attiecas uz dividenžu IS un IRPP, Komiteja piekrīt, ka steidzamā kārtā ir jāiedrošina visas tās dalībvalstis, kuras līdz šim vēl nav pievienojušās starptautiskiem līgumiem pret dubulto aplikšanu ar nodokļiem, lai, pamatojoties uz OECD piedāvāto modeļa minimumu, nacionālajā līmenī ieviestu vienlīdzību starp investitoriem, kas maksā nodokļus par dividendēm, visas Kopienas ietvaros neatkarīgi no to izcelsmes.

| 4.4 | Komiteja atzīmē, ka Līgums arī paredz brīvu kapitāla kustību uz trešajām valstīm, un ka starp arī dalībvalstīm un trešajām valstīm pastāv noteikts skaits divpusējo starptautisko līgumu. |
| --- | --- |

4.4

Komiteja atzīmē, ka Līgums arī paredz brīvu kapitāla kustību uz trešajām valstīm, un ka starp arī dalībvalstīm un trešajām valstīm pastāv noteikts skaits divpusējo starptautisko līgumu.

| 4.5 | Pilnīga nodokļu neitralitāte tāpat nevarētu būt sasniegta, arī kombinējot visus ziņojumā sniegtos nosacījumus, un, ierobežojoties kopienas telpā vienīgi ar vienu kopēju nodevas likmi attiecībā uz sabiedrību atbrīvošanas no nodokļiem sistēmu, ar nosacījumu, ka nodokļa uzlikšanas uz IPRR nosacījumi būs vienlīdzīgi visās attiecīgajās valstīs, arī ja uzskatītu, ka akciju ienākumi sastādītu vienu ienākumu no daļām, kas investētas paketē. Bez tam Komisija piebilst, ka pilnīga nodokļu neitralitāte varētu tikt sasniegta tikai tad, ja dalībvalstu nodokļu sistēmas tiktu pilnīgi vienādotas. |
| --- | --- |

4.5

Pilnīga nodokļu neitralitāte tāpat nevarētu būt sasniegta, arī kombinējot visus ziņojumā sniegtos nosacījumus, un, ierobežojoties kopienas telpā vienīgi ar vienu kopēju nodevas likmi attiecībā uz sabiedrību atbrīvošanas no nodokļiem sistēmu, ar nosacījumu, ka nodokļa uzlikšanas uz IPRR nosacījumi būs vienlīdzīgi visās attiecīgajās valstīs, arī ja uzskatītu, ka akciju ienākumi sastādītu vienu ienākumu no daļām, kas investētas paketē. Bez tam Komisija piebilst, ka pilnīga nodokļu neitralitāte varētu tikt sasniegta tikai tad, ja dalībvalstu nodokļu sistēmas tiktu pilnīgi vienādotas.

| 4.6 | Parlamentu un valstu fiskālā suverenitāte, pieņemot lēmumus par fizisku un juridisku personu aplikšanu ar nodokļiem un nacionālo budžetu, vēsturiski ir iekļauta Eiropas demokrātiju pamatā. Pilsoņu vienlīdzība attiecībā uz pilsoniskiem pienākumiem ir konstitucionālās vērtības pamatprincips. Vēl līdz šim patreizējā Eiropas integrācijas līmenī dalībvalstis, kā to paredz līgumi, nopietnu iemeslu dēļ saglabā iespēju uzturēt savas kompetences nacionālā līmenī nodokļu jomā. Tomēr Komiteja vēlētos, lai šī uzskatu brīvība, kas ir dalībvalstu rīcībā, nenovestu līdz fiskālā dempinga situācijām. |
| --- | --- |

4.6

Parlamentu un valstu fiskālā suverenitāte, pieņemot lēmumus par fizisku un juridisku personu aplikšanu ar nodokļiem un nacionālo budžetu, vēsturiski ir iekļauta Eiropas demokrātiju pamatā. Pilsoņu vienlīdzība attiecībā uz pilsoniskiem pienākumiem ir konstitucionālās vērtības pamatprincips. Vēl līdz šim patreizējā Eiropas integrācijas līmenī dalībvalstis, kā to paredz līgumi, nopietnu iemeslu dēļ saglabā iespēju uzturēt savas kompetences nacionālā līmenī nodokļu jomā. Tomēr Komiteja vēlētos, lai šī uzskatu brīvība, kas ir dalībvalstu rīcībā, nenovestu līdz fiskālā dempinga situācijām.

| 4.7 | Komiteja uzskata, ka piedāvātā koordinācijas metode un vadlīnijas, jā tās ietvertas Tiesas izskatāmajos jautājumos, iekļaujas attiecīgi Komisijas un dalībvalstu kompetenču ietvaru noteiktajā kārtībā. Ja tas tā tiktu nolemts, tad Eiropas Parlamentam un konsultatīvajām kopienas iestādēm pilnībā vajadzētu būt iesaistītām šādas procedūras uzraudzībā. |
| --- | --- |

4.7

Komiteja uzskata, ka piedāvātā koordinācijas metode un vadlīnijas, jā tās ietvertas Tiesas izskatāmajos jautājumos, iekļaujas attiecīgi Komisijas un dalībvalstu kompetenču ietvaru noteiktajā kārtībā. Ja tas tā tiktu nolemts, tad Eiropas Parlamentam un konsultatīvajām kopienas iestādēm pilnībā vajadzētu būt iesaistītām šādas procedūras uzraudzībā.

| 4.8 | Visbeidzot Komiteja jautā, vai drauds par lietas nodošanu Tiesā ir patiešām par pamatu atvieglot nepieciešamo risinājumu meklēšanu, bez tam Komiteja uzskata, ka dalībvalstīm ātri jāpieņem noteikumi, lai izbeigtu ienākošo un izejošo dividenžu maksājumu diskrimināciju. Tas varētu novest līdz tam, ka Tiesa nomaina kopienas fiskālo likumdevēju, kura kompetence sniegtos pāri dalībvalstu kompetencei, un kas varētu būt par iemeslu varas dalījuma sajaukumam. |
| --- | --- |

4.8

Visbeidzot Komiteja jautā, vai drauds par lietas nodošanu Tiesā ir patiešām par pamatu atvieglot nepieciešamo risinājumu meklēšanu, bez tam Komiteja uzskata, ka dalībvalstīm ātri jāpieņem noteikumi, lai izbeigtu ienākošo un izejošo dividenžu maksājumu diskrimināciju. Tas varētu novest līdz tam, ka Tiesa nomaina kopienas fiskālo likumdevēju, kura kompetence sniegtos pāri dalībvalstu kompetencei, un kas varētu būt par iemeslu varas dalījuma sajaukumam.

5.   Atsevišķi novērojumi

| 5.1 | Komiteja atzīmē, ka Komisijas relatīvi vienkāršais analīzes modelis sedz tikai vienu no akciju noguldīšanas hipotēzēm, kas ir individuāla pakete, un sastāv no sabiedrību, kas izvietojušās divās vai vairākās dalībvalstīs, akcijām. Viena pakete var sastāvēt no sabiedrību, kuras izvietojušās vairākās dalībvalstīs un ārpus ES, akcijām. |
| --- | --- |

5.1

Komiteja atzīmē, ka Komisijas relatīvi vienkāršais analīzes modelis sedz tikai vienu no akciju noguldīšanas hipotēzēm, kas ir individuāla pakete, un sastāv no sabiedrību, kas izvietojušās divās vai vairākās dalībvalstīs, akcijām. Viena pakete var sastāvēt no sabiedrību, kuras izvietojušās vairākās dalībvalstīs un ārpus ES, akcijām.

| 5.2 | Komiteja arī atzīmē, ka vērtspapīru ienākumi tāpat var izcelties no sabiedrības kolektīviem naudas ieguldījumiem vai pensiju fonda, tādā formā, kas neļauj atpazīt dividenžu sastāvdaļu nacionālo izcelsmi un dažkārt to vērtības pieaugumu. Tomēr dažkārt atsevišķi fiskālie nosacījumi tiek piemēroti uz šo ieguldījumu formu vērtības kāpumu un daļu ienākumiem, pretēji tiem, kas attiecas uz dividenžu tiešo iekasēšanu no fiziskajām personām, kuru rīcībā ir sava akciju pakete. Komisija neiztirzā šo jautājumu. |
| --- | --- |

5.2

Komiteja arī atzīmē, ka vērtspapīru ienākumi tāpat var izcelties no sabiedrības kolektīviem naudas ieguldījumiem vai pensiju fonda, tādā formā, kas neļauj atpazīt dividenžu sastāvdaļu nacionālo izcelsmi un dažkārt to vērtības pieaugumu. Tomēr dažkārt atsevišķi fiskālie nosacījumi tiek piemēroti uz šo ieguldījumu formu vērtības kāpumu un daļu ienākumiem, pretēji tiem, kas attiecas uz dividenžu tiešo iekasēšanu no fiziskajām personām, kuru rīcībā ir sava akciju pakete. Komisija neiztirzā šo jautājumu.

| 5.3 | Komiteja konstatē, ka jautājums par vērtības pieauguma taksāciju, kas izriet no akciju realizācijas Biržās, tāpat nav skatīts. Nodokļu iekasēšana no dividendēm nav vienīgais mērķis atsevišķu personu akciju investīcijām paketēs. Lai iegūtu iespējamo peļņu, akciju novērtējums biržās dažkārt ir viens no investīciju galvenajiem iemesliem, un pilnībā piedalās paketes un tās ienākumu pārvaldē. Bez šaubām šī problēma tāpat būtu izskatāma. |
| --- | --- |

5.3

Komiteja konstatē, ka jautājums par vērtības pieauguma taksāciju, kas izriet no akciju realizācijas Biržās, tāpat nav skatīts. Nodokļu iekasēšana no dividendēm nav vienīgais mērķis atsevišķu personu akciju investīcijām paketēs. Lai iegūtu iespējamo peļņu, akciju novērtējums biržās dažkārt ir viens no investīciju galvenajiem iemesliem, un pilnībā piedalās paketes un tās ienākumu pārvaldē. Bez šaubām šī problēma tāpat būtu izskatāma.

| 5.4 | Kas attiecas uz debatēm par dubultās aplikšanas ar nodokli ekonomiku, Komiteja uzskata, ka nav nelikumīgi nodalīt fiziskas un juridiskas personas, neatkarīgi no uz viņiem praktizētām metodēm un nodokļu likmēm. Akcionāriem iedalītā daļa sastāda viņiem pieejamu ienākumu, bet ienākumu kopums nav obligāti dalāms. Daļa kalpo pašfinansējumam, kas paaugstina akciju vērtību un akcionāru bagātību; pēc Komisijas uzskatītājām hipotēzēm šo ienākumu daļu apliek vienīgi ar IS, bet ne ar IRPP. Būtu arī nepieciešams zināt, vai šie vērtību pieaugumi ir vai nav apliekami ar nodokļiem to realizācijas laikā un ar kādiem nosacījumiem; ziņojums neiztirzā šo jautājumu, kas pēc Komitejas domām ir svarīgs. |
| --- | --- |

5.4

Kas attiecas uz debatēm par dubultās aplikšanas ar nodokli ekonomiku, Komiteja uzskata, ka nav nelikumīgi nodalīt fiziskas un juridiskas personas, neatkarīgi no uz viņiem praktizētām metodēm un nodokļu likmēm. Akcionāriem iedalītā daļa sastāda viņiem pieejamu ienākumu, bet ienākumu kopums nav obligāti dalāms. Daļa kalpo pašfinansējumam, kas paaugstina akciju vērtību un akcionāru bagātību; pēc Komisijas uzskatītājām hipotēzēm šo ienākumu daļu apliek vienīgi ar IS, bet ne ar IRPP. Būtu arī nepieciešams zināt, vai šie vērtību pieaugumi ir vai nav apliekami ar nodokļiem to realizācijas laikā un ar kādiem nosacījumiem; ziņojums neiztirzā šo jautājumu, kas pēc Komitejas domām ir svarīgs.

6.   Secinājumi

| 6.1 | Komiteja uzskata, ka dubultās aplikšanas ar nodokli un sākotnējās vērtības iespējamo ienākumu taksāciju attiecībā uz vietējām dividendēm un ienākošajiem un izejošajiem dividenžu maksājumiem piemērošana, lai nodrošinātu to nediskriminējošu piemērošanu, veido svarīgu mērķi, neapdraudot vispārējo fizisko personu vienlīdzības principu publisko iestāžu priekšā nacionālajā līmenī. Visbeidzot dalībvalstis varētu iecerēt sadarbību starp valstīm, kurām ir līdzīga fiskālā prakse, lai izpētītu labākās pieejamās nodokļu prakses. |
| --- | --- |

6.1

Komiteja uzskata, ka dubultās aplikšanas ar nodokli un sākotnējās vērtības iespējamo ienākumu taksāciju attiecībā uz vietējām dividendēm un ienākošajiem un izejošajiem dividenžu maksājumiem piemērošana, lai nodrošinātu to nediskriminējošu piemērošanu, veido svarīgu mērķi, neapdraudot vispārējo fizisko personu vienlīdzības principu publisko iestāžu priekšā nacionālajā līmenī. Visbeidzot dalībvalstis varētu iecerēt sadarbību starp valstīm, kurām ir līdzīga fiskālā prakse, lai izpētītu labākās pieejamās nodokļu prakses.

| 6.2 | Jautājumi, kuriem Kimiteja pieskārās savās īpašajās piezīmēs, varētu tikt izskatīti vēlākā posmā, raugoties uz lielāku vienādošanu sevišķi korporāciju nodoklī, ienākumu nodoklī un vērtspapīru nodoklī, lai nodrošinātu labāku iekšējā tirgus funkcionēšanu. |
| --- | --- |

6.2

Jautājumi, kuriem Kimiteja pieskārās savās īpašajās piezīmēs, varētu tikt izskatīti vēlākā posmā, raugoties uz lielāku vienādošanu sevišķi korporāciju nodoklī, ienākumu nodoklī un vērtspapīru nodoklī, lai nodrošinātu labāku iekšējā tirgus funkcionēšanu.

| 6.3 | Komiteja visbeidzot uzskata, ka Komisijas ziņojums paver perspektīvu atrisināt problēmas, kuras ir par pamatu daudzām sūdzībām Tiesā, no kā nākotnē būtu jāizvairās, lai Tiesu bez vajadzības nenoslogotu ar pieprasījumiem šajā jomā. |
| --- | --- |

6.3

Komiteja visbeidzot uzskata, ka Komisijas ziņojums paver perspektīvu atrisināt problēmas, kuras ir par pamatu daudzām sūdzībām Tiesā, no kā nākotnē būtu jāizvairās, lai Tiesu bez vajadzības nenoslogotu ar pieprasījumiem šajā jomā.

Briselē, 2004. gada 30. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  “Uz iekšējo tirgu bez fiskāliem žņaugiem” COM(2001) 582 galīgā red.

1

(2)  Lieta C-35/98 Verkooijen, Sējums 2000 I.-4071.

2

(3)  Ruding 1992. gada marta ziņojums 207.–208. lpp.

3

(4)  1992. gada 28. janvāra spriedums, Bachmann, CR09204/90, Rec. I.-249. lpp.

4

(5)  Lieta C-516/99, 2002. gada 30. maijs

5

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumam

Sekojošos izmaiņu pieteikumus, par kuriem vismaz viena ceturtā daļa nodoto balsu bija “par”, Komiteja apspriedes laikā noraidīja:

Punkts 4.6

Svītrot pēdējo teikumu.

Balsošanas rezultāts:

| Balsis “pret”: | 84 |
| --- | --- |
| Balsis “par”: | 58 |
| Atturējās: | 9 |

Balsis “pret”:

84

Balsis “par”:

58

Atturējās:

9

Punkts 4.8

Punktu svītrot.

Balsošanas rezultāts:

| Balsis “pret”: | 85 |
| --- | --- |
| Balsis “par”: | 53 |
| Atturējās: | 16 |

Balsis “pret”:

85

Balsis “par”:

53

Atturējās:

16

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/74 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/74

---

Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai un sociālajiem partneriem Kopienas līmenī attiecībā uz 93/104/EC direktīvas atkārtotu pārbaudi attiecībā uz darba laika organizācijas noteiktajiem aspektiem

COM(2003) 843 galīgā red.

(2004/C 302/16)

2004. gada 5. janvārī Komiteja nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju atbilstoši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantam, par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai un sociālajiem partneriem Kopienas līmenī attiecībā uz 93/104/EC direktīvas atkārtotu pārbaudi attiecībā uz darba laika organizācijas noteiktajiem aspektiem.

Nodarbinātības, sociālo jautājumu un Savienības pilsonības darba grupa, kas ir atbildīga par komitejas darba sagatavošanu attiecībā uz šo jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 14. jūniju Ziņojuma sniedzējs bija Hara kungs.

Savā 410. plenārajā sesijā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 30. jūnija sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 154 balsīm “par”, 71 “pret” un 13 “atturoties”.

1.   Komitejas dokumenta būtība

| 1.1 | Šī paziņojums ir par 1993. gada 23. novembra direktīvu 93/104/EC, kuru labo 2000/34/EC direktīva, izstrādājot minimālās prasības darba laika organizācijai, lai strādniekiem nodrošinātu labāku drošības un veselības aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

1.1

Šī paziņojums ir par 1993. gada 23. novembra direktīvu 93/104/EC, kuru labo 2000/34/EC direktīva, izstrādājot minimālās prasības darba laika organizācijai, lai strādniekiem nodrošinātu labāku drošības un veselības aizsardzības līmeni.

| 1.2 | Paziņojuma mērķis ir trīskārtīgs: |
| --- | --- |

1.2

Paziņojuma mērķis ir trīskārtīgs:

| 1.2.1 | Pirmkārt, tas palīdz novērtēt divu direktīvas noteikumu pielietojumu, lai to izskatītu pirms septiņu gadu perioda beigām, kas tiek aprēķināts no dalībvalstu iestrādes gala termiņa, t.i, pirms 2003. gada 23. novembra, proti, tie ir 17(4). panta izņēmumi no atsauces periodiem 6. panta pielietojumam attiecībā uz maksimālo darba nedēļu un dalībvalstu izvēli 18. 1. b) i) pantā nepielietot 6. pantu, kas nodrošina pasākumu veikšanu, lai nodrošinātu to, ka individuālie strādnieki piekrīt strādāt vairāk nekā 48 stundas nedēļā (vispārēji zināma kā attiekšanās no piedalīšanās (opt-out)). |
| --- | --- |

1.2.1

Pirmkārt, tas palīdz novērtēt divu direktīvas noteikumu pielietojumu, lai to izskatītu pirms septiņu gadu perioda beigām, kas tiek aprēķināts no dalībvalstu iestrādes gala termiņa, t.i, pirms 2003. gada 23. novembra, proti, tie ir 17(4). panta izņēmumi no atsauces periodiem 6. panta pielietojumam attiecībā uz maksimālo darba nedēļu un dalībvalstu izvēli 18. 1. b) i) pantā nepielietot 6. pantu, kas nodrošina pasākumu veikšanu, lai nodrošinātu to, ka individuālie strādnieki piekrīt strādāt vairāk nekā 48 stundas nedēļā (vispārēji zināma kā attiekšanās no piedalīšanās (opt-out)).

| 1.2.2 | Otrkārt, paziņojums tiecas analizēt tiesu prakses ieguldījumu attiecībā uz darba laika formulējumu un laika kvalifikāciju pēc pieprasījuma, kā arī jaunas attīstības tendences, kas ir vērstas, lai uzlabotu saderību starp darba un ģimenes dzīvi. |
| --- | --- |

1.2.2

Otrkārt, paziņojums tiecas analizēt tiesu prakses ieguldījumu attiecībā uz darba laika formulējumu un laika kvalifikāciju pēc pieprasījuma, kā arī jaunas attīstības tendences, kas ir vērstas, lai uzlabotu saderību starp darba un ģimenes dzīvi.

| 1.2.3 | Pēdējais paziņojuma mērķis ir konsultēt Eiropas Parlamentu un Padomi, kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju un sociālos partnerus par iespējamo teksta pārskatīšanu. |
| --- | --- |

1.2.3

Pēdējais paziņojuma mērķis ir konsultēt Eiropas Parlamentu un Padomi, kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju un sociālos partnerus par iespējamo teksta pārskatīšanu.

| 1.2.4 | Ir jābūt atzīmētam, ka 2004. gada 11. februārī Eiropas Parlaments pieņēma ziņojumu, kas pieprasīja, lai atteikšanās no dalības noteikumi tiktu izņemti pakāpeniski. 19. maijā Komisija izdeva otru konsultatīvo paziņojumu. Pēc Komisijas domam šī dokumenta mērķis ir aicināt partnerus sociālajos jautājumos sākt sarunas, ja tās ir nesekmīgas, tad sniegt norādes virzienu likumam, kuru vēlāk Komisija varētu stādīt priekšā |
| --- | --- |

1.2.4

Ir jābūt atzīmētam, ka 2004. gada 11. februārī Eiropas Parlaments pieņēma ziņojumu, kas pieprasīja, lai atteikšanās no dalības noteikumi tiktu izņemti pakāpeniski. 19. maijā Komisija izdeva otru konsultatīvo paziņojumu. Pēc Komisijas domam šī dokumenta mērķis ir aicināt partnerus sociālajos jautājumos sākt sarunas, ja tās ir nesekmīgas, tad sniegt norādes virzienu likumam, kuru vēlāk Komisija varētu stādīt priekšā

2.   Vispārējie komentāri

| 2.1 | EESK uzskata, ka Komisijas izmantojamā konsultācijas metode nav piemērota, nododot šo jautājumu kā kolektīvo debašu nacionālajā līmenī priekšmetu. Pirmkārt, pirms konsultāciju uzsākšanas Eiropas institūcijās, EESK un Reģionu komitejā, Komisijai ir jākonsultē sociālie partneri. |
| --- | --- |

2.1

EESK uzskata, ka Komisijas izmantojamā konsultācijas metode nav piemērota, nododot šo jautājumu kā kolektīvo debašu nacionālajā līmenī priekšmetu. Pirmkārt, pirms konsultāciju uzsākšanas Eiropas institūcijās, EESK un Reģionu komitejā, Komisijai ir jākonsultē sociālie partneri.

| 2.2 | Komisija neveido nekādus konkrētus piedāvājumus direktīvas labojumam. Apspriede lūdz atbildi uz pieciem galvenajiem jautājumiem, vēloties nākotnē pārskatīt direktīvu:






  — | atsauču periodu ilgums pašlaik ir četri mēneši ar drošiem nosacījumiem, kas pieļauj sešus mēnešus vai gadu. |
| --- | --- | --- |

2.2

Komisija neveido nekādus konkrētus piedāvājumus direktīvas labojumam. Apspriede lūdz atbildi uz pieciem galvenajiem jautājumiem, vēloties nākotnē pārskatīt direktīvu:

—

atsauču periodu ilgums pašlaik ir četri mēneši ar drošiem nosacījumiem, kas pieļauj sešus mēnešus vai gadu.

| — | darba laika formulējums pēc pēdējiem Eiropas tiesas lēmumiem laikā un pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

—

darba laika formulējums pēc pēdējiem Eiropas tiesas lēmumiem laikā un pēc pieprasījuma.

| — | nepiedalīšanās pielietošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

—

nepiedalīšanās pielietošanas nosacījumi.

| — | pasākumi, kas uzlabotu līdzsvaru starp darba un ģimenes dzīvi. |
| --- | --- |

—

pasākumi, kas uzlabotu līdzsvaru starp darba un ģimenes dzīvi.

| — | kā sasniegt vislabāko iespējamo līdzsvaru starp šiem pasākumiem? |
| --- | --- |

—

kā sasniegt vislabāko iespējamo līdzsvaru starp šiem pasākumiem?

| 2.2.1 | Lai nodrošinātu detalizētas atbildes uz Komisijas pieciem jautājumiem, respondentiem ne tikai ir nepieciešamas pamatīgas zināšanas par vispārējo Darba laika direktīvu 93/104/EK, bet arī veidu, kā tā tiek ieviesta dalībvalstu likumdošanā, analīzi un ieguldījumu, ko tā ir devusi salīdzinājumā ar iepriekšējo nacionālo darba laika likumdošanas analīzi, un nacionālo kolektīvo pārrunu vešanas līgumu analīzi. Komiteja piezīmē, ka Komisijas publicētais ziņojums (1) un pašreizējā paziņojuma saturs nodrošina tikai ierobežotu šī ieguldījuma analīzi. Tāpēc būs nepieciešami krietni plašāki Komitejas komentāri. |
| --- | --- |

2.2.1

Lai nodrošinātu detalizētas atbildes uz Komisijas pieciem jautājumiem, respondentiem ne tikai ir nepieciešamas pamatīgas zināšanas par vispārējo Darba laika direktīvu 93/104/EK, bet arī veidu, kā tā tiek ieviesta dalībvalstu likumdošanā, analīzi un ieguldījumu, ko tā ir devusi salīdzinājumā ar iepriekšējo nacionālo darba laika likumdošanas analīzi, un nacionālo kolektīvo pārrunu vešanas līgumu analīzi. Komiteja piezīmē, ka Komisijas publicētais ziņojums (1) un pašreizējā paziņojuma saturs nodrošina tikai ierobežotu šī ieguldījuma analīzi. Tāpēc būs nepieciešami krietni plašāki Komitejas komentāri.

| 2.2.2 | Lai nodrošinātu labāku strādnieku veselības un drošības aizsardzību saskaņā ar līguma sociālajiem nosacījumiem, kas iedibina Eiropas Kopienu (136. pants) un 89/391/EEK direktīva, vispārējā Darba laika direktīva 93/104/EK īpaši formulē:






  — | maksimālās nedēļas darba stundas ir vidēji 48 stundas kopā ar virsstundām. |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Lai nodrošinātu labāku strādnieku veselības un drošības aizsardzību saskaņā ar līguma sociālajiem nosacījumiem, kas iedibina Eiropas Kopienu (136. pants) un 89/391/EEK direktīva, vispārējā Darba laika direktīva 93/104/EK īpaši formulē:

—

maksimālās nedēļas darba stundas ir vidēji 48 stundas kopā ar virsstundām.

| — | minimālais atpūtas laiks pēc 11 secīgām stundām katram 24 stundu periodam. |
| --- | --- |

—

minimālais atpūtas laiks pēc 11 secīgām stundām katram 24 stundu periodam.

| — | atpūtas pauze gadījumā, ja darba diena ir garāka par sešām stundām. |
| --- | --- |

—

atpūtas pauze gadījumā, ja darba diena ir garāka par sešām stundām.

| — | minimālais atpūtas periods nedēļā ir viena diena. |
| --- | --- |

—

minimālais atpūtas periods nedēļā ir viena diena.

| — | ik gadu ir četru nedēļu apmaksāts atvaļinājums. |
| --- | --- |

—

ik gadu ir četru nedēļu apmaksāts atvaļinājums.

| — | virsstundas nedrīkst būt vairāk par astoņām darba stundām naktī jebkādā 24 stundu periodā. |
| --- | --- |

—

virsstundas nedrīkst būt vairāk par astoņām darba stundām naktī jebkādā 24 stundu periodā.

| 2.2.3 | Direktīva arī iedibina nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis ar likumdošanas palīdzību un nacionālie sociālie partneri ar kolektīvo līgumu palīdzību var atteikties no šiem direktīvā esošajiem nosacījumiem. Var atļaut izņēmumus tikai tur, kur tas saskan ar vispārējiem darbinieku veselības un drošības principiem. |
| --- | --- |

2.2.3

Direktīva arī iedibina nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis ar likumdošanas palīdzību un nacionālie sociālie partneri ar kolektīvo līgumu palīdzību var atteikties no šiem direktīvā esošajiem nosacījumiem. Var atļaut izņēmumus tikai tur, kur tas saskan ar vispārējiem darbinieku veselības un drošības principiem.

| 2.2.4 | Diemžēl nav izveidots vispārējais novērtējums, vai direktīvas īstenošana strādniekiem ES dalībvalstīs ir devusi paredzētos uzlabojumus dzīves un darba nosacījumos, bet Komiteja pieļauj, ka tā ir lieta jebkādā līmenī. Tāpēc jebkādiem grozījumiem direktīvas saturā ir jābūt rūpīgi apdomātiem un labi motivētiem, īpaši no sociālo partneru skatu punkta. |
| --- | --- |

2.2.4

Diemžēl nav izveidots vispārējais novērtējums, vai direktīvas īstenošana strādniekiem ES dalībvalstīs ir devusi paredzētos uzlabojumus dzīves un darba nosacījumos, bet Komiteja pieļauj, ka tā ir lieta jebkādā līmenī. Tāpēc jebkādiem grozījumiem direktīvas saturā ir jābūt rūpīgi apdomātiem un labi motivētiem, īpaši no sociālo partneru skatu punkta.

| 2.2.5 | Tajā pašā laikā ir jāatceras, ka direktīvu veido ar diskusiju un komentāru palīdzību, kuru aizsākumi ir meklējami vairāk nekā pirms četrpadsmit gadiem. Eiropas tiesas “darba laika” un “kompensācijas atpūtas” interpretācijas daudzām dalībvalstīm ir radījušas nopietnas problēmas. Tātad Komiteja atzīmē ar interesi, kamēr izceltajiem ierobežojumiem jau ir pievērsta uzmanība, Komisijas veikto apspriedi, kas ļauj apkopot noderīgus uzskatus no dažādiem ceturkšņiem par to, kā direktīva un sekojošā likumdošana ir darbojusies dalībvalstīs, tādējādi ieslēdzot informācijas būtību, kas jau iepriekš tika izcelta. Protams, saskaņā ar ES līguma nosacījumiem ir ļoti nozīmīga loma īpaši sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

2.2.5

Tajā pašā laikā ir jāatceras, ka direktīvu veido ar diskusiju un komentāru palīdzību, kuru aizsākumi ir meklējami vairāk nekā pirms četrpadsmit gadiem. Eiropas tiesas “darba laika” un “kompensācijas atpūtas” interpretācijas daudzām dalībvalstīm ir radījušas nopietnas problēmas. Tātad Komiteja atzīmē ar interesi, kamēr izceltajiem ierobežojumiem jau ir pievērsta uzmanība, Komisijas veikto apspriedi, kas ļauj apkopot noderīgus uzskatus no dažādiem ceturkšņiem par to, kā direktīva un sekojošā likumdošana ir darbojusies dalībvalstīs, tādējādi ieslēdzot informācijas būtību, kas jau iepriekš tika izcelta. Protams, saskaņā ar ES līguma nosacījumiem ir ļoti nozīmīga loma īpaši sociālajiem partneriem.

| 2.2.6 | Darba laiks un darba laika pagarinājums ir izšķirošs attiecībās starp uzņēmēju organizācijām un tirdzniecības savienībām, kā arī ikdienas uzņēmēju un darba ņēmēju attiecībās. Tādēļ nozīmīga interese darba laika izstrādāšanā tarifu līgumos ir sociālajiem partneriem, kuriem šajos jautājumos ir daudz pētījumu un bagātīga pieredze. |
| --- | --- |

2.2.6

Darba laiks un darba laika pagarinājums ir izšķirošs attiecībās starp uzņēmēju organizācijām un tirdzniecības savienībām, kā arī ikdienas uzņēmēju un darba ņēmēju attiecībās. Tādēļ nozīmīga interese darba laika izstrādāšanā tarifu līgumos ir sociālajiem partneriem, kuriem šajos jautājumos ir daudz pētījumu un bagātīga pieredze.

| 2.2.7 | Nacionālā likumdošana par darba laiku ir vispārēji balstīta uz uzņēmējiem un darba ņēmējiem, uzņemoties saistītu atbildību, lai nodrošinātu, ka darba laiks ir organizēts apmierinoši. Tas ir atkarīgs no dalībvalstu dažādu līmeņu sociālajiem partneriem, lai atrisinātu jebkādus darba laika jautājumus, kas rodas darba vietā, balstot savus lēmumus uz darba laika noteikumiem kā kolektīvo līgumu daļu. |
| --- | --- |

2.2.7

Nacionālā likumdošana par darba laiku ir vispārēji balstīta uz uzņēmējiem un darba ņēmējiem, uzņemoties saistītu atbildību, lai nodrošinātu, ka darba laiks ir organizēts apmierinoši. Tas ir atkarīgs no dalībvalstu dažādu līmeņu sociālajiem partneriem, lai atrisinātu jebkādus darba laika jautājumus, kas rodas darba vietā, balstot savus lēmumus uz darba laika noteikumiem kā kolektīvo līgumu daļu.

| 2.2.8 | Tikai likumīga Darba laika direktīvas nosacījumu analīze par ikdienas atpūtas laikiem, pārtraukumiem, iknedēļas atpūtas periodiem un iknedēļas darba laiku uzrāda to, ka, salīdzinot ar atļautajiem izņēmumu nosacījumiem saskaņā ar 17. punktu un neņemot vērā tiesas lēmumu laikā un pēc pieprasījuma ieguldījumu, direktīvai ir jābūt attiecinātai kā tādai, kas nodrošina sarunu vešanas ievērojamu elastīguma līmeni. Tomēr ir jāpiezīmē, ka Darba laika direktīva ir relatīvi sarežģīta Eiropas Kopienas tiesības zona. Tāpēc komiteja iesaka, lai savienojumā ar piedāvājumu izskatīt direktīvu, Komisijai būtu jāņem vērā nosacījumi, kuru gadījumā tā varētu tikt vienkāršota. Tomēr vienkāršošanai nebūtu jāpiekrīt blakus nozaru pamata darba ņēmēju veselības un drošības prasībām. |
| --- | --- |

2.2.8

Tikai likumīga Darba laika direktīvas nosacījumu analīze par ikdienas atpūtas laikiem, pārtraukumiem, iknedēļas atpūtas periodiem un iknedēļas darba laiku uzrāda to, ka, salīdzinot ar atļautajiem izņēmumu nosacījumiem saskaņā ar 17. punktu un neņemot vērā tiesas lēmumu laikā un pēc pieprasījuma ieguldījumu, direktīvai ir jābūt attiecinātai kā tādai, kas nodrošina sarunu vešanas ievērojamu elastīguma līmeni. Tomēr ir jāpiezīmē, ka Darba laika direktīva ir relatīvi sarežģīta Eiropas Kopienas tiesības zona. Tāpēc komiteja iesaka, lai savienojumā ar piedāvājumu izskatīt direktīvu, Komisijai būtu jāņem vērā nosacījumi, kuru gadījumā tā varētu tikt vienkāršota. Tomēr vienkāršošanai nebūtu jāpiekrīt blakus nozaru pamata darba ņēmēju veselības un drošības prasībām.

3.   Īpašie komentāri

3.1   Atsauces periodi

| 3.1.1 | Kad direktīva uzsāka savu darbību, ikgada darba laika jautājumi Eiropā ir jau izrunāti. “Ikgada darba laiks” varētu vislabāk tikt formulēts kā sistēma, kurā vidējais darba nedēļas atsauces periods sedz gadu vai 365 dienas. |
| --- | --- |

3.1.1

Kad direktīva uzsāka savu darbību, ikgada darba laika jautājumi Eiropā ir jau izrunāti. “Ikgada darba laiks” varētu vislabāk tikt formulēts kā sistēma, kurā vidējais darba nedēļas atsauces periods sedz gadu vai 365 dienas.

| 3.1.2 | Darba laika direktīvas 6. pants satur likumu par vidējo 48 stundu darba nedēļu. Tā var tikt pagarināta pāri par četriem mēnešiem vai saskaņā ar 17. pantu pāri sešiem vai divpadsmit mēnešiem. (2). Tādējādi direktīva nodrošina zināmu brīvību, lai regulētu darba stundas pāri atsauces periodam. Darba laika organizācijai, protams, ir jāsaskan ar valdošajiem nosacījumiem par ikdienas atpūtas periodiem, iknedēļas atpūtu, darbu naktī utt. un jāņem vērā vispārējos strādnieku veselības un drošības principus. |
| --- | --- |

3.1.2

Darba laika direktīvas 6. pants satur likumu par vidējo 48 stundu darba nedēļu. Tā var tikt pagarināta pāri par četriem mēnešiem vai saskaņā ar 17. pantu pāri sešiem vai divpadsmit mēnešiem. (2). Tādējādi direktīva nodrošina zināmu brīvību, lai regulētu darba stundas pāri atsauces periodam. Darba laika organizācijai, protams, ir jāsaskan ar valdošajiem nosacījumiem par ikdienas atpūtas periodiem, iknedēļas atpūtu, darbu naktī utt. un jāņem vērā vispārējos strādnieku veselības un drošības principus.

| 3.1.3 | Komisijas paziņojums piezīmē, ka “ne vienmēr ir viegli analizēt nacionālo likumdošanu par 6. un 16. panta pārstatīšanu” (3), (kas ir attiecīgi saistīta ar maksimālo iknedēļas laiku un atsauces periodu un kas “vispār parādās kā tendence uzrādīt darba laiku kā ikgada skaitli.” (4) |
| --- | --- |

3.1.3

Komisijas paziņojums piezīmē, ka “ne vienmēr ir viegli analizēt nacionālo likumdošanu par 6. un 16. panta pārstatīšanu” (3), (kas ir attiecīgi saistīta ar maksimālo iknedēļas laiku un atsauces periodu un kas “vispār parādās kā tendence uzrādīt darba laiku kā ikgada skaitli.” (4)

| 3.1.4 | Jautājums ir tā pakāpe, kurā atsauces periods ietekmē nodarbināto veselību un drošību. Komisija nepārsūta šo problēmu. Tas, protams, var būt neizdevīgi, ka ir koncentrēts daudz darba salīdzinoši īsā laika sprīdī, bet, norādot šos ik gada atsauces periodus, ko patiesībā izmanto daudzi kolektīvie līgumi – tas var būt pieņēmums, ka jebkāda ilgāka laika perioda negatīva ietekme uz veselību un drošību tiek kompensēta no kolektīvu līgumu puses, ja ir nodrošināti līdzvērtīgi atpūtas laiki. |
| --- | --- |

3.1.4

Jautājums ir tā pakāpe, kurā atsauces periods ietekmē nodarbināto veselību un drošību. Komisija nepārsūta šo problēmu. Tas, protams, var būt neizdevīgi, ka ir koncentrēts daudz darba salīdzinoši īsā laika sprīdī, bet, norādot šos ik gada atsauces periodus, ko patiesībā izmanto daudzi kolektīvie līgumi – tas var būt pieņēmums, ka jebkāda ilgāka laika perioda negatīva ietekme uz veselību un drošību tiek kompensēta no kolektīvu līgumu puses, ja ir nodrošināti līdzvērtīgi atpūtas laiki.

| 3.1.5 | Viens argumentiem, ko izmanto, lai paplašinātu atsauces periodu, ir tāds, lai tas firmām dotu plašāku rīcības brīvību darba laika vadīšanai. Pateicoties kolektīvajiem līgumiem, tāda veida elastīgums daudzās valstīs jau pastāv un vāja elastīguma problēma sliecas ietekmēt valstis, kur kolektīvajiem līgumiem parasti ir bijusi krietni mazāka loma. Būtu noderīgi meklēt veidus, kā stiprināt kolektīvos līgumus darba laika jautājumā tajās valstīs, kur šāda veida līgumi nav īpaši spēcīgi. |
| --- | --- |

3.1.5

Viens argumentiem, ko izmanto, lai paplašinātu atsauces periodu, ir tāds, lai tas firmām dotu plašāku rīcības brīvību darba laika vadīšanai. Pateicoties kolektīvajiem līgumiem, tāda veida elastīgums daudzās valstīs jau pastāv un vāja elastīguma problēma sliecas ietekmēt valstis, kur kolektīvajiem līgumiem parasti ir bijusi krietni mazāka loma. Būtu noderīgi meklēt veidus, kā stiprināt kolektīvos līgumus darba laika jautājumā tajās valstīs, kur šāda veida līgumi nav īpaši spēcīgi.

| 3.1.6 | EESK piezīmē, ka ES līguma 137. pants, kas lika pamatus Darba laika direktīvai, nodrošina to, ka direktīvas tika pieņemtas uz tā panta pamata, “lai izvairītos no administratīvajiem, finanšu un likumīgajiem ierobežojumiem tādā veidā, kas aizkavētu mazu un vidēju uzņēmumu izveidi un attīstību”. |
| --- | --- |

3.1.6

EESK piezīmē, ka ES līguma 137. pants, kas lika pamatus Darba laika direktīvai, nodrošina to, ka direktīvas tika pieņemtas uz tā panta pamata, “lai izvairītos no administratīvajiem, finanšu un likumīgajiem ierobežojumiem tādā veidā, kas aizkavētu mazu un vidēju uzņēmumu izveidi un attīstību”.

| 3.1.7 | Tā kā 12 mēnešu atsauces periodu daudzās dalībvalstīs izmanto ar kolektīvo līgumu spēku, EESK, pasludinot pašreizējos nosacījumus ar iespēju atsauces periodu pagarināt ar tarifu kolektīvajiem līgumiem, uzskata, ka sociālajiem partneriem ir nepieciešamais elastīgums, lai piemērotu darba laikus dažādajām situācijām dalībvalstīs, sektoriem un uzņēmumiem. Šī regulācija tādēļ būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

3.1.7

Tā kā 12 mēnešu atsauces periodu daudzās dalībvalstīs izmanto ar kolektīvo līgumu spēku, EESK, pasludinot pašreizējos nosacījumus ar iespēju atsauces periodu pagarināt ar tarifu kolektīvajiem līgumiem, uzskata, ka sociālajiem partneriem ir nepieciešamais elastīgums, lai piemērotu darba laikus dažādajām situācijām dalībvalstīs, sektoriem un uzņēmumiem. Šī regulācija tādēļ būtu jāsaglabā.

| 3.1.8 | Ievērojot īpašu darba laika kārtību vadības personālam, Komiteja organizāciju iesaistes labā, kas pārstāv šo nodarbinātības kategoriju, tieši procedūrās un pārrunās formulē nosacījumus attiecībā uz darba laiku. Tas pieprasīs īpašus nosacījumus. Tas arī netiek vērtēts, kā brīvais vai atpūtas laiks. |
| --- | --- |

3.1.8

Ievērojot īpašu darba laika kārtību vadības personālam, Komiteja organizāciju iesaistes labā, kas pārstāv šo nodarbinātības kategoriju, tieši procedūrās un pārrunās formulē nosacījumus attiecībā uz darba laiku. Tas pieprasīs īpašus nosacījumus. Tas arī netiek vērtēts, kā brīvais vai atpūtas laiks.

3.2   Darba laika formulējums

| 3.2.1 | Darba laika direktīva 2. pantā formulē “darba laiku” kā “jebkādu periodu, kura laikā strādnieks strādā pēc darba devēja norādījuma un īsteno savas darbības vai pienākumus saskaņā ar nacionālo likumdošanu un/vai praksi”. Pretēji 2. 2. pants nosaka, ka “jebkāds periodu, kas nav darba laiks”, ir atpūtas periods. |
| --- | --- |

3.2.1

Darba laika direktīva 2. pantā formulē “darba laiku” kā “jebkādu periodu, kura laikā strādnieks strādā pēc darba devēja norādījuma un īsteno savas darbības vai pienākumus saskaņā ar nacionālo likumdošanu un/vai praksi”. Pretēji 2. 2. pants nosaka, ka “jebkāds periodu, kas nav darba laiks”, ir atpūtas periods.

| 3.2.2 | Bija bijusi tiesa, lai divos gadījumos izskaidrotu direktīvas darba laika formulējumu. Pirmo reizi spriedums (5) par laika patēriņu pēc pieprasījuma ārstiem veselības aprūpes iedibināšanā, kur tiesa nosprieda, ka laiks, ko ārsts pavada pēc pieprasījuma, būtu jāuzskata par darba laiku direktīvas 2. 1. panta ietvaros, ja ārsts ir bijis fiziski klāt veselības aprūpes atjaunošanā. Bet tas laiks, kas ir pavadīts pēc pieprasījuma, iekļauj pienākumu būt fiziski klāt vietā, kuru nosaka darba devējs un jābūt pieejamam pienākumu pildīšanai pēc darba devēja izsaukuma. Kad tika pasludināts spriedums Džegera lietā (6), tiesa apstiprināja savu iepriekšējo traktējumu un pasludināja, ka ārsta īstenās darbības laika posms pēc pieprasījuma ir jāuzskata kā darbs direktīvas nozīmes ietvaros. Tiesa arī apstiprināja, ka ir arī nekavējoties jābūt kompensācijas atpūtai. |
| --- | --- |

3.2.2

Bija bijusi tiesa, lai divos gadījumos izskaidrotu direktīvas darba laika formulējumu. Pirmo reizi spriedums (5) par laika patēriņu pēc pieprasījuma ārstiem veselības aprūpes iedibināšanā, kur tiesa nosprieda, ka laiks, ko ārsts pavada pēc pieprasījuma, būtu jāuzskata par darba laiku direktīvas 2. 1. panta ietvaros, ja ārsts ir bijis fiziski klāt veselības aprūpes atjaunošanā. Bet tas laiks, kas ir pavadīts pēc pieprasījuma, iekļauj pienākumu būt fiziski klāt vietā, kuru nosaka darba devējs un jābūt pieejamam pienākumu pildīšanai pēc darba devēja izsaukuma. Kad tika pasludināts spriedums Džegera lietā (6), tiesa apstiprināja savu iepriekšējo traktējumu un pasludināja, ka ārsta īstenās darbības laika posms pēc pieprasījuma ir jāuzskata kā darbs direktīvas nozīmes ietvaros. Tiesa arī apstiprināja, ka ir arī nekavējoties jābūt kompensācijas atpūtai.

| 3.2.3 | EESK piezīmē, ka spriedumiem (īpaši, bet ne tikai attiecībā uz veselības sektora personālu) darba organizācijā var būt tālejošas sekas. Dažām dalībvalstīm ir nacionālā likumdošana, kurās ir ietverti likumi par laika patēriņu pēc izsaukuma. Šie likumi ir izveidoti dažādos veidos, bet kopīgs tiem ir tas, ka laika patēriņš pēc izsaukuma vai nu ir, nav uzskaitīts darba laikā, vai arī ir tikai daļēji uzskaitīts. |
| --- | --- |

3.2.3

EESK piezīmē, ka spriedumiem (īpaši, bet ne tikai attiecībā uz veselības sektora personālu) darba organizācijā var būt tālejošas sekas. Dažām dalībvalstīm ir nacionālā likumdošana, kurās ir ietverti likumi par laika patēriņu pēc izsaukuma. Šie likumi ir izveidoti dažādos veidos, bet kopīgs tiem ir tas, ka laika patēriņš pēc izsaukuma vai nu ir, nav uzskaitīts darba laikā, vai arī ir tikai daļēji uzskaitīts.

| 3.2.4 | Tas ir nozīmīgi, bet izskatās, ka darba laika formulējuma sfēra direktīvas 2(1). pantā vai nu ir apmierinoši analizēta, vai izrunāta pirms direktīvas pieņemšanas. Par pārsteigumu spriedumiem te nav cita izskaidrojuma, kas ir bijuši piespriesti gan ES institūcijās, gan arī dalībvalstīs, īpaši no tā laika, kad vairumam dalībvalstu ir likumi par laika patēriņu pēc izsaukuma nacionālajā darba laika likumdošanā. |
| --- | --- |

3.2.4

Tas ir nozīmīgi, bet izskatās, ka darba laika formulējuma sfēra direktīvas 2(1). pantā vai nu ir apmierinoši analizēta, vai izrunāta pirms direktīvas pieņemšanas. Par pārsteigumu spriedumiem te nav cita izskaidrojuma, kas ir bijuši piespriesti gan ES institūcijās, gan arī dalībvalstīs, īpaši no tā laika, kad vairumam dalībvalstu ir likumi par laika patēriņu pēc izsaukuma nacionālajā darba laika likumdošanā.

| 3.2.5 | Komiteja aizstāv Komisijas uzskatu, ka ir daži potenciālie risinājumi. Saskaņā ar pašreizējiem apstākļiem Komitejai nebūtu jāiesaka jebkādus īpašus izvirzāmus risinājumus. Viens no izvēlētajiem būtu jāveicina; un vispirms arī, lai:






  — | Nodrošinātu lielāka strādnieku veselības un drošības aizsardzību attiecībā uz darba laiku. |
| --- | --- | --- |

3.2.5

Komiteja aizstāv Komisijas uzskatu, ka ir daži potenciālie risinājumi. Saskaņā ar pašreizējiem apstākļiem Komitejai nebūtu jāiesaka jebkādus īpašus izvirzāmus risinājumus. Viens no izvēlētajiem būtu jāveicina; un vispirms arī, lai:

—

Nodrošinātu lielāka strādnieku veselības un drošības aizsardzību attiecībā uz darba laiku.

| — | Nodrošinātu tirdzniecības uzņēmumus un dalībvalstis ar krietni lielāku elastīgumu darba laika organizācijas jautājumā. |
| --- | --- |

—

Nodrošinātu tirdzniecības uzņēmumus un dalībvalstis ar krietni lielāku elastīgumu darba laika organizācijas jautājumā.

| — | Vieglāk varētu apvienot ģimenes un darba dzīvi. |
| --- | --- |

—

Vieglāk varētu apvienot ģimenes un darba dzīvi.

| — | Izvairītos no radušajiem šķēršļiem, īpaši SME vajadzībām. |
| --- | --- |

—

Izvairītos no radušajiem šķēršļiem, īpaši SME vajadzībām.

3.3   Atteikšanās no piedalīšanās īstenošana saskaņā ar 18. 1. b) i). (opt-out) pantu

| 3.3.1 | Direktīvas 18. pants piešķir dalībvalstīm tiesības izdot likumus, ar kuriem var atteikties no direktīvas 6. panta, kas ierobežo vidējo iknedēļas darba laiku līdz 48 stundām. Atteikšanās no piedalīšanās īstenošana ir daudzu nosacījumu priekšmets:






  a) | Strādniekiem ir jāpiekrīt strādāt vairāk darba stundu; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Direktīvas 18. pants piešķir dalībvalstīm tiesības izdot likumus, ar kuriem var atteikties no direktīvas 6. panta, kas ierobežo vidējo iknedēļas darba laiku līdz 48 stundām. Atteikšanās no piedalīšanās īstenošana ir daudzu nosacījumu priekšmets:

a)

Strādniekiem ir jāpiekrīt strādāt vairāk darba stundu;

| b) | Strādniekiem, kas atsakās, nebūtu jābūt pakļautiem jebkādiem sodiem. |
| --- | --- |

b)

Strādniekiem, kas atsakās, nebūtu jābūt pakļautiem jebkādiem sodiem.

| c) | Nodarbinātajiem ir noteikti jāglabā mūsdienīgus visu strādnieku pierakstus, kas darīja šo darbu. |
| --- | --- |

c)

Nodarbinātajiem ir noteikti jāglabā mūsdienīgus visu strādnieku pierakstus, kas darīja šo darbu.

| d) | Ierakstiem ir jābūt pieejamiem atbilstošām varas iestādēm. |
| --- | --- |

d)

Ierakstiem ir jābūt pieejamiem atbilstošām varas iestādēm.

Ir arī jābūt piezīmētam, ka pat darbiniekiem, kas strādā saskaņā ar attiekšanās no piedalīšanās 18. pantu, ir piešķirta ikdienas 11 secīgu stundu atpūta un atpūtas pauze pēc sešām stundām.

| 3.3.2 | Darba laika direktīva balstās uz kādiem neskaidriem, nenoformulētiem pieņēmumiem par to, ko var saukt par “veselīga darba laika kultūru”. Saskaņā ar līguma 137. pantu, kas iedibina Eiropas Kopienu, “Komiteja atbalstīs un papildinās dalībvalstu darbības”, lai uzlabotu darba apstākļus un lai “aizsargātu strādnieku veselību un drošību”. Darba laika direktīvas un fakta, ka tā ir īstenota vairumā dalībvalstu, esamība jebkurā gadījumā ir vispārēja vēlme samazināt neveselīga darba laika kultūras attīstāmo apjomu liecība. Tādējādi 18. 1.b) i). pantā nodrošinātā nepiedalīšanās var būt pielietota tikai tad, ja dalībvalstis ņems vērā “vispārējos darbinieku veselības un drošības aizsardzības principus”. |
| --- | --- |

3.3.2

Darba laika direktīva balstās uz kādiem neskaidriem, nenoformulētiem pieņēmumiem par to, ko var saukt par “veselīga darba laika kultūru”. Saskaņā ar līguma 137. pantu, kas iedibina Eiropas Kopienu, “Komiteja atbalstīs un papildinās dalībvalstu darbības”, lai uzlabotu darba apstākļus un lai “aizsargātu strādnieku veselību un drošību”. Darba laika direktīvas un fakta, ka tā ir īstenota vairumā dalībvalstu, esamība jebkurā gadījumā ir vispārēja vēlme samazināt neveselīga darba laika kultūras attīstāmo apjomu liecība. Tādējādi 18. 1.b) i). pantā nodrošinātā nepiedalīšanās var būt pielietota tikai tad, ja dalībvalstis ņems vērā “vispārējos darbinieku veselības un drošības aizsardzības principus”.

| 3.3.3 | Nepiedalīšanās leģitimēšanas novērtējums būs noteikti atkarīgs no tā, vai varēs uzrādīt saiti starp darba nedēļu, kas ir ilgāka par 48 stundām, un strādnieku veselību un drošību. Šai ziņojumā Komisija nosaka, ka nepiedalīšanās iedarbības izpēte uz strādnieku veselību un drošību, “šķiet, nav iespējama sakarā ar drošu datu neesamību” (7). Tomēr Komisija min pēdējo pētījumu, saskaņā ar kuru te varētu būt saite starp garām darba dienām un fizisko veselību, īpaši tad, kad darba diena pārsniedz 48 līdz 50 stundas nedēļā. Šai sakarā 1990. gadā direktīvas atzinums, EESK jau paziņoja, ka “daudzajos pētījumos ir atklājies, ka pārāk ilga strādāšana bez atpūtas varēja sagraut strādnieku veselību, veicinot profesionālās slimības un sagraujot tos” (8). |
| --- | --- |

3.3.3

Nepiedalīšanās leģitimēšanas novērtējums būs noteikti atkarīgs no tā, vai varēs uzrādīt saiti starp darba nedēļu, kas ir ilgāka par 48 stundām, un strādnieku veselību un drošību. Šai ziņojumā Komisija nosaka, ka nepiedalīšanās iedarbības izpēte uz strādnieku veselību un drošību, “šķiet, nav iespējama sakarā ar drošu datu neesamību” (7). Tomēr Komisija min pēdējo pētījumu, saskaņā ar kuru te varētu būt saite starp garām darba dienām un fizisko veselību, īpaši tad, kad darba diena pārsniedz 48 līdz 50 stundas nedēļā. Šai sakarā 1990. gadā direktīvas atzinums, EESK jau paziņoja, ka “daudzajos pētījumos ir atklājies, ka pārāk ilga strādāšana bez atpūtas varēja sagraut strādnieku veselību, veicinot profesionālās slimības un sagraujot tos” (8).

| 3.3.4 | Ir nozīmīgi, ka nepiedalīšanās tiks īstenota brīvprātīgi. Saskaņā ar likumiem, kas izstrādāja direktīvu, strādniekam vienmēr ir jābūt iespējai izvēlēties nestrādāt vairāk kā vidēji 48 stundas nedēļā. Likumi ir tikuši kritizēti, jo šāda veida iespēja ne vienmēr ir iespējama: darba ņēmējam ir sarežģīti atteikties parakstīt līgumu tajā gadījumā, kad to pieņem darbā. |
| --- | --- |

3.3.4

Ir nozīmīgi, ka nepiedalīšanās tiks īstenota brīvprātīgi. Saskaņā ar likumiem, kas izstrādāja direktīvu, strādniekam vienmēr ir jābūt iespējai izvēlēties nestrādāt vairāk kā vidēji 48 stundas nedēļā. Likumi ir tikuši kritizēti, jo šāda veida iespēja ne vienmēr ir iespējama: darba ņēmējam ir sarežģīti atteikties parakstīt līgumu tajā gadījumā, kad to pieņem darbā.

| 3.3.5 | Saskaņā ar Komisijas ziņojumu Lielbritānijā izveidotais darba devējs pārskats uzrāda, ka 48 % nodarbināto celtniecības nozarē strādā vairāk nekā 48 stundas nedēļā (9). Tas ir pārsteidzoši liels skaitlis, īpaši tāpēc, ka daudzi no viņiem iespējams ir darbos, kas pieprasa gan fizisku izturību, gan arī precizitāti. Labums, ko darba devējs gūst no šīm liekajām darba stundām, (kuru laikā samaksas par virsstundām dēļ darbinieks ir ļoti dārgs darbaspēks) ir salīdzinoši mazs. Tāpēc kāds var brīnīties, vai principā garu darba stundu kultūra Lielbritānijā nav saistīta ar citām celtniecības problēmām. |
| --- | --- |

3.3.5

Saskaņā ar Komisijas ziņojumu Lielbritānijā izveidotais darba devējs pārskats uzrāda, ka 48 % nodarbināto celtniecības nozarē strādā vairāk nekā 48 stundas nedēļā (9). Tas ir pārsteidzoši liels skaitlis, īpaši tāpēc, ka daudzi no viņiem iespējams ir darbos, kas pieprasa gan fizisku izturību, gan arī precizitāti. Labums, ko darba devējs gūst no šīm liekajām darba stundām, (kuru laikā samaksas par virsstundām dēļ darbinieks ir ļoti dārgs darbaspēks) ir salīdzinoši mazs. Tāpēc kāds var brīnīties, vai principā garu darba stundu kultūra Lielbritānijā nav saistīta ar citām celtniecības problēmām.

| 3.3.6 | Nozīmīgs jautājums ir garo stundu devums ģimenes dzīvei. Kā vecāki, kas abi strādā vairāk nekā 48 stundas nedēļā, spēj visu pagūt? Vai garo darba stundu kultūra ir faktors, kas tur vienu no partneriem – parasti jau sievieti – daļēji vai pilnīgi ārpus darba tirgus? Ja tā ir, tad nepiedalīšanās varētu būt īpaši ar Lisabonas Stratēģiju, kuras mērķis ir līdz 2010. gadam nodarbināt 60 % ES sieviešu. Ir nedaudz pārsteidzoši piezīmēt, ka atšķirība sieviešu un vīriešu dalībā darba tirgū Lielbritānijā ir patiesībā niecīgi zem Eiropas Savienības vidējā rādītāja, bet no otras puses Lielbritānija ir ES valsts pēc Nīderlandes, kur salīdzinoši daudz sieviešu (apmēram puse) strādā uz pusslodzi (10). Saskaņā ar komisijas ziņojumu 26,2 % britu vīriešu strādā vairāk nekā 48 stundas nedēļā, turpretim sievietēm šis skaitlis ir 11,5 % (11). Pētījums, kas ir publicēts Britu medicīnas žurnālā, konstatēja, ka virsstundu nekontrolēšana rada veselības risku strādājošām sievietēm, īpaši strādniekiem ar ģimenēm, kas veic fizisku darbu. (12). Tāpēc izskatās, ka atteikšanai piedalīties būtu negatīva ietekme uz līdzvērtīgām iespējām starp vīriešiem un sievietēm. Šis aspekts būtu jāizpēta dziļāk. |
| --- | --- |

3.3.6

Nozīmīgs jautājums ir garo stundu devums ģimenes dzīvei. Kā vecāki, kas abi strādā vairāk nekā 48 stundas nedēļā, spēj visu pagūt? Vai garo darba stundu kultūra ir faktors, kas tur vienu no partneriem – parasti jau sievieti – daļēji vai pilnīgi ārpus darba tirgus? Ja tā ir, tad nepiedalīšanās varētu būt īpaši ar Lisabonas Stratēģiju, kuras mērķis ir līdz 2010. gadam nodarbināt 60 % ES sieviešu. Ir nedaudz pārsteidzoši piezīmēt, ka atšķirība sieviešu un vīriešu dalībā darba tirgū Lielbritānijā ir patiesībā niecīgi zem Eiropas Savienības vidējā rādītāja, bet no otras puses Lielbritānija ir ES valsts pēc Nīderlandes, kur salīdzinoši daudz sieviešu (apmēram puse) strādā uz pusslodzi (10). Saskaņā ar komisijas ziņojumu 26,2 % britu vīriešu strādā vairāk nekā 48 stundas nedēļā, turpretim sievietēm šis skaitlis ir 11,5 % (11). Pētījums, kas ir publicēts Britu medicīnas žurnālā, konstatēja, ka virsstundu nekontrolēšana rada veselības risku strādājošām sievietēm, īpaši strādniekiem ar ģimenēm, kas veic fizisku darbu. (12). Tāpēc izskatās, ka atteikšanai piedalīties būtu negatīva ietekme uz līdzvērtīgām iespējām starp vīriešiem un sievietēm. Šis aspekts būtu jāizpēta dziļāk.

| 3.3.7 | EESK neparedz šajā posmā ieņemt nostāju attiecībā uz atteikšanos piedalīties. Pirms ieņemt nostāju, ir nepieciešama krietni pamatīgāka ar sociālo partneru situācijas analīze. |
| --- | --- |

3.3.7

EESK neparedz šajā posmā ieņemt nostāju attiecībā uz atteikšanos piedalīties. Pirms ieņemt nostāju, ir nepieciešama krietni pamatīgāka ar sociālo partneru situācijas analīze.

3.4   Pasākumi, kas nodrošinātu labāku līdzsvaru starp darbu un ģimenes dzīvi

| 3.4.1 | Kāds darbiniekiem ir labāks līdzsvars starp darbu un ģimenes dzīvi? Ko nozīmē ģimenes dzīve? Ja mēs uzdodam šo jautājumu vecākiem, kuriem ir mazi bērni, mēs saņemam vienu atbildi. Ja mēs uzdodam šo pašu jautājumu pārim, kuram nav bērnu, tad visticamāk, mēs saņemsim citu atbildi. Bet vientuļais tēvs jums sniegs vēl citu atbildi. Tātad nav iespējams sniegt godīgu atbildi, kā uzlabot līdzsvaru starp darba un ģimenes dzīvi. |
| --- | --- |

3.4.1

Kāds darbiniekiem ir labāks līdzsvars starp darbu un ģimenes dzīvi? Ko nozīmē ģimenes dzīve? Ja mēs uzdodam šo jautājumu vecākiem, kuriem ir mazi bērni, mēs saņemam vienu atbildi. Ja mēs uzdodam šo pašu jautājumu pārim, kuram nav bērnu, tad visticamāk, mēs saņemsim citu atbildi. Bet vientuļais tēvs jums sniegs vēl citu atbildi. Tātad nav iespējams sniegt godīgu atbildi, kā uzlabot līdzsvaru starp darba un ģimenes dzīvi.

| 3.4.2 | Tomēr var vispārēji teikt, ka vairumam cilvēku savas darba situācijas ietekmēšanas vai kontrolēšanas izvēle ir pozitīvs faktors, kas veicina labu darba vidi. Tas ir īpaši precīzi vecākiem ar maziem bērniem. Eiropas Parlaments ziņo par darba laika organizāciju, īpaši uzsverot faktu, ka:






  — | sievietes krietni labāk pacieš negatīvās ietekmes uz to veselību un labsajūtu, ja viņām ir jāuzņemas atbildība gan par darba dzīvi, gan arī par ģimenes dzīvi. |
| --- | --- | --- |

3.4.2

Tomēr var vispārēji teikt, ka vairumam cilvēku savas darba situācijas ietekmēšanas vai kontrolēšanas izvēle ir pozitīvs faktors, kas veicina labu darba vidi. Tas ir īpaši precīzi vecākiem ar maziem bērniem. Eiropas Parlaments ziņo par darba laika organizāciju, īpaši uzsverot faktu, ka:

—

sievietes krietni labāk pacieš negatīvās ietekmes uz to veselību un labsajūtu, ja viņām ir jāuzņemas atbildība gan par darba dzīvi, gan arī par ģimenes dzīvi.

| — | ir jāpievērš uzmanība tai noraizējušos sieviešu daļai, kas strādā divos darbos uz pusslodzi, lai nopelnītu pietiekami daudz izdzīvošanai, un kurām bieži vien ir kombinēta darba nedēļa, kas pārsniedz pieļauto robežu. |
| --- | --- |

—

ir jāpievērš uzmanība tai noraizējušos sieviešu daļai, kas strādā divos darbos uz pusslodzi, lai nopelnītu pietiekami daudz izdzīvošanai, un kurām bieži vien ir kombinēta darba nedēļa, kas pārsniedz pieļauto robežu.

| — | garo darba stundu kultūra prestižākajās profesijās un vadītāju amatos ir šķērslis sieviešu pieaugošajai mobilitātei un tā atbalsta dzimumu segregāciju darba vietā (13). |
| --- | --- |

—

garo darba stundu kultūra prestižākajās profesijās un vadītāju amatos ir šķērslis sieviešu pieaugošajai mobilitātei un tā atbalsta dzimumu segregāciju darba vietā (13).

EESK ārkārtīgi atbalsta šo uzskatu, bet piemetinātu, ka problēmas šajā jautājumā nav jāpiemēro tikai sievietēm, bet vispārēji ģimenēm, kurām ir grūti apvienot darba dzīvi ar rūpēm par ģimeni. Tas arī netieši norāda uz veselības risku.

| 3.4.3 | EESK uzsvērtu, ka jebkādas darba laika politikas nozīmīgam aspektam būtu jāveicina, lai ikviens atvēlētu nedaudz laika no darba un ģimenes un veiktu ieguldījumu sabiedrības un demokrātijas dzīvē. |
| --- | --- |

3.4.3

EESK uzsvērtu, ka jebkādas darba laika politikas nozīmīgam aspektam būtu jāveicina, lai ikviens atvēlētu nedaudz laika no darba un ģimenes un veiktu ieguldījumu sabiedrības un demokrātijas dzīvē.

| 3.4.4 | Gan Kopienas, gan nacionālā likumdošana pašreiz ietver daudz likumu, kas ņem vērā nepieciešamību saskaņot ģimenes dzīvi un rūpes par bērniem ar apmaksātu darbu. Piemēram, tie ir nosacījumi par bērna kopšanas atvaļinājumu, pusslodzes darbu, attālo strādāšanu, brīvu darba laiku utt. EESK atbalstītu pētījumu, iesaistot esošo nosacījumu Sociālos partnerus šajā jomā, pirms tiks ierosināti un pārrunāti kādi jauni pasākumi. EESK iesaka, ka vajadzētu lūgt Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondam veikt šādu pētījumu. Fonds ir jau publicējis ziņojumu, kas kaut kādā mērā ziņo par šīm problēmām (14). |
| --- | --- |

3.4.4

Gan Kopienas, gan nacionālā likumdošana pašreiz ietver daudz likumu, kas ņem vērā nepieciešamību saskaņot ģimenes dzīvi un rūpes par bērniem ar apmaksātu darbu. Piemēram, tie ir nosacījumi par bērna kopšanas atvaļinājumu, pusslodzes darbu, attālo strādāšanu, brīvu darba laiku utt. EESK atbalstītu pētījumu, iesaistot esošo nosacījumu Sociālos partnerus šajā jomā, pirms tiks ierosināti un pārrunāti kādi jauni pasākumi. EESK iesaka, ka vajadzētu lūgt Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondam veikt šādu pētījumu. Fonds ir jau publicējis ziņojumu, kas kaut kādā mērā ziņo par šīm problēmām (14).

Briselē, 2004. gada 30. jūnijā

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Ziņojums no Komisijas – Padomes 1993. gada 23. novembra direktīvas īstenošanas stāvoklis attiecībā uz nozīmīgiem darba laika organizācijas aspektiem (Darba laika direktīva), COM(2000) 787 galīgā red.

1

(2)

2

| 1) | No 4 līdz 6 mēnešu kolektīvas vienošanās vai vienošanās, kuras noslēgtas starp divām industrijas pusēm (skat. 17. 3) punktu pirmajā teikumā 17. 4) punktā). |
| --- | --- |

1)

No 4 līdz 6 mēnešu kolektīvas vienošanās vai vienošanās, kuras noslēgtas starp divām industrijas pusēm (skat. 17. 3) punktu pirmajā teikumā 17. 4) punktā).

| 2) | papildus dalībvalstis domā atļaut kolektīvās vienošanās vai vienošanas starp diviem industrijas pārstāvjiem, lai noteiktu uzziņas periodu, kas nepārsniedz 12 mēnešus, “jautājums saskaņošanai ar galvenajiem principiem saistītiem ar strādnieku drošību un veselību” vai “mērķis, tehnisks iemesls vai iemesls, kas skar darba organizāciju”. |
| --- | --- |

2)

papildus dalībvalstis domā atļaut kolektīvās vienošanās vai vienošanas starp diviem industrijas pārstāvjiem, lai noteiktu uzziņas periodu, kas nepārsniedz 12 mēnešus, “jautājums saskaņošanai ar galvenajiem principiem saistītiem ar strādnieku drošību un veselību” vai “mērķis, tehnisks iemesls vai iemesls, kas skar darba organizāciju”.

(3)  COM(2003) 843 galīgā red., 5. lpp.

3

(4)  COM(2003) 843 galīgā red. 6. lpp.

4

(5)  ECJ 3.10.2000. spriedums C-303/98 lietā (Simaps).

5

(6)  ECJ 9.10.2003. spriedums C-151/02 lietā (Džegers), vēl nav publicēts.

6

(7)  COM(2003) 843 galīgā red., 14. lpp.

7

(8)  OV C 60 no 8.3.1991.., 26. lpp.

8

(9)  COM(2003) 843 galīgā red., 13. lpp.

9

(10)  Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – ziņojums par vienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem, 2004 COM(2004) 115 galīgā red., 16. lpp.

10

(11)  COM(2003) 843 galīgā red., 12. lpp.

11

(12)  Ala-Mursula un al.: “Darba ņēmēju darba laika kontroles efekts uz veselību: iespējamā ļaužu grupas izpēte”, Profesionālā un apkārtējās vides medicīna; 61: 254-261, Nr. 3, 2004. gada marts.

12

(13)  Eiropas Parlamenta 11.02.2004. Lēmums par darba laika organizāciju (93/104/EK direktīvas grozījums) A5-0026/2004, 20-22. punkts.

13

(14)  “Jauna laika organizēšana darba dzīvei”. Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds, 2003.

14

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumam

Sekojošie grozījumi ieguva vairāk par 25 % no balsīm, bet tika noraidīti apspriedes laikā:

Punkts 3.1.7

Aizvietot paragrafu ar sekojošu tekstu:

“Savā 19. maija paziņojumā Komisija iesaka atsauces perioda paplašināšanu, bet vēl nedod konkrētu priekšlikumu. Šā iemesla dēļ EESK uz patreizējo brīdi nedomā pieņemt pozīciju. Komiteja izteiksies, kad tā tiks noklausīta par direktīvas uzmetumu”

Pamatojums

Par pārējiem jautājumiem (punkts 3.2.5 – darba laika noteikšana, un punkts 3.3.7 – opt-out) EESK neieņem nekādu nostāju, gaidot vairākus konkrētus priekšlikumus. Līdz ar to ir attaisnojums paralēlas pozīcijas ieņemšanai attiecībā uz uzziņas periodu

Balsojuma rezultāti

| Balsis par | 84 |
| --- | --- |
| Balsis pret | 135 |
| Atturās | 7 |

Balsis par

84

Balsis pret

135

Atturās

7

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/80 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/80

---

Atzinums par ES-Turcijas attiecības ar skatījumu uz 2004. gada decembra Eiropas Padomi (pašiniciatīvas atzinums)

(2004/C 302/17)

2004. gada 28. janvārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nolēma noformulēt pašiniciatīvas atzinumu, saskaņā ar Reglamenta 29. punktu par: ES-Turcijas attiecības ar skatījumu uz 2004. gada decembra Eiropas Padomi

Ārējo attiecību darba grupa, kas bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu attiecībā uz šo jautājumā, pieņēma tās atzinumu 2004. gada 7. jūnijā. Ziņojumu sniedza Ettija kungs.

Savā 410. plenārajā sesijā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 1. jūlija sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 166 balsīm “par”, 17 “pret” un 28 “atturoties”

1.   Pamatojums

| 1.1 | EESK sekoja notikumiem Turcijā jau daudzus gadus. Turcija ir asociētās attiecībās ar Eiropas Kopienu kopš 1963. gada, pieteicās dalībai 1987. gadā un kļuva par ES partneri Muitas Savienībā 1995. gadā. |
| --- | --- |

1.1

EESK sekoja notikumiem Turcijā jau daudzus gadus. Turcija ir asociētās attiecībās ar Eiropas Kopienu kopš 1963. gada, pieteicās dalībai 1987. gadā un kļuva par ES partneri Muitas Savienībā 1995. gadā.

| 1.2 | Pateicoties Kopējai Konsultatīvai komitejai (JCC), kas tika nodibināta, pateicoties organizētai pilsoniskai sabiedrībai Turcijā, un kas labi darbojas kopš 1995. gada, EESK ir labi informēta par Turcijas sociālo un ekonomisko interešu grupu centieniem attiecībā uz viņu valsts dalību ES. Tā ir vienmēr ņēmusi vērā šos centienus un cer, ka 2004. gada decembra Eiropas Samits secinās, ka Turcija ir izpildījusi 1993. gada Kopenhāgenas politiskos kritērijus un līdz ar to sarunas par iestāšanos var tikt uzsāktas nekavējoties. |
| --- | --- |

1.2

Pateicoties Kopējai Konsultatīvai komitejai (JCC), kas tika nodibināta, pateicoties organizētai pilsoniskai sabiedrībai Turcijā, un kas labi darbojas kopš 1995. gada, EESK ir labi informēta par Turcijas sociālo un ekonomisko interešu grupu centieniem attiecībā uz viņu valsts dalību ES. Tā ir vienmēr ņēmusi vērā šos centienus un cer, ka 2004. gada decembra Eiropas Samits secinās, ka Turcija ir izpildījusi 1993. gada Kopenhāgenas politiskos kritērijus un līdz ar to sarunas par iestāšanos var tikt uzsāktas nekavējoties.

| 1.3 | Turcija ir vairākas desmitgades demonstrējusi, ka tā ir nepārprotami izvēlējusies pievērsties Eiropai. |
| --- | --- |

1.3

Turcija ir vairākas desmitgades demonstrējusi, ka tā ir nepārprotami izvēlējusies pievērsties Eiropai.

| 1.4 | Turcija ir valsts ar pasaulīgu sabiedrisku stāvokli un ar milzīgu musulmaņu iedzīvotāju skaitu. Tā vēlas funkcionēt kā moderna, mūsdienīga demokrātija. Tas ir ļoti svarīgs piemērs tām valstīm, kurām ir dominējošs musulmaņu iedzīvotāju skaits un kuras vēlas stiprināt savas politiskās struktūras pasaulīguma un demokrātijas izteiksmē. Turcijas iestāšanās ES norādītu uz augsto līmeni, kādu ES ir sasniegusi plurālismā un tās spējā vadīt dialogu starp kultūrām un reliģijām, kā arī tās centienos veicināt mieru un taisnīgumu pasaulē. |
| --- | --- |

1.4

Turcija ir valsts ar pasaulīgu sabiedrisku stāvokli un ar milzīgu musulmaņu iedzīvotāju skaitu. Tā vēlas funkcionēt kā moderna, mūsdienīga demokrātija. Tas ir ļoti svarīgs piemērs tām valstīm, kurām ir dominējošs musulmaņu iedzīvotāju skaits un kuras vēlas stiprināt savas politiskās struktūras pasaulīguma un demokrātijas izteiksmē. Turcijas iestāšanās ES norādītu uz augsto līmeni, kādu ES ir sasniegusi plurālismā un tās spējā vadīt dialogu starp kultūrām un reliģijām, kā arī tās centienos veicināt mieru un taisnīgumu pasaulē.

| 1.5 | Turcija ir demogrāfiski jauna valsts ar spēcīgi augošu ekonomiku, kurai ir liels potenciāls. Tomēr, būtu nepareizi turpināt uzskatīt to kā tikai par plašu tirgu Eiropas eksportam vai zemu izmaksu investīciju zonu. |
| --- | --- |

1.5

Turcija ir demogrāfiski jauna valsts ar spēcīgi augošu ekonomiku, kurai ir liels potenciāls. Tomēr, būtu nepareizi turpināt uzskatīt to kā tikai par plašu tirgu Eiropas eksportam vai zemu izmaksu investīciju zonu.

| 1.6 | Turcija daudzu gadu garumā ir attīstījusi lomu, kas no vienas puses ir kā bufera zona un no otras puses kā tilts starp Rietumiem un Austrumiem, bet tā nekad nav pārstājusi uzskatīt sevi par Eiropas valsti. Ja Turcija kļūs par ES dalībnieci, tā var vēl tiešākā veidā atbalstīt ES darbības, kas saistītas ar konfliktu novēršanu, it sevišķi pateicoties tās lieliskajām attiecībām ar Centrālās Āzijas reģionu, Tuvajiem Austrumiem un Līča zonu. |
| --- | --- |

1.6

Turcija daudzu gadu garumā ir attīstījusi lomu, kas no vienas puses ir kā bufera zona un no otras puses kā tilts starp Rietumiem un Austrumiem, bet tā nekad nav pārstājusi uzskatīt sevi par Eiropas valsti. Ja Turcija kļūs par ES dalībnieci, tā var vēl tiešākā veidā atbalstīt ES darbības, kas saistītas ar konfliktu novēršanu, it sevišķi pateicoties tās lieliskajām attiecībām ar Centrālās Āzijas reģionu, Tuvajiem Austrumiem un Līča zonu.

2.   Ievads

| 2.1 | Attiecībās starp ES un Turciju šobrīd un šī gada atlikušajā laikā turpinās dominēt jautājums – vai sarunas par iestāšanos ES tiks vai netiks uzsāktas. Eiropas Samits pieņems lēmumu tās sanāksmē 2004. gada decembrī. |
| --- | --- |

2.1

Attiecībās starp ES un Turciju šobrīd un šī gada atlikušajā laikā turpinās dominēt jautājums – vai sarunas par iestāšanos ES tiks vai netiks uzsāktas. Eiropas Samits pieņems lēmumu tās sanāksmē 2004. gada decembrī.

| 2.2 | Šis lēmums būs izšķirošs notikums pēc vairāk kā piecpadsmit gadu perioda, kura laikā Turcija gaidīja skaidru atbildi uz tās pieteikumu dalībai ES. Helsinku 1999. gada decembra Padome deva Turcijai dalības kandidātes statusu. Kopenhāgenas 2002. gada decembra Padome nolēma, ka lēmums par sarunu atklāšanu tiks pieņemts, pamatojoties uz vērtējuma rezultātiem, ja Turcija līdz tam laikam atbildīs 1993. gadā Kopenhāgenā izvirzītajiem politiskajiem kritērijiem. To izpilde tiek uzskatīta par pamata priekšnosacījumu ceļā uz pilnu dalību. |
| --- | --- |

2.2

Šis lēmums būs izšķirošs notikums pēc vairāk kā piecpadsmit gadu perioda, kura laikā Turcija gaidīja skaidru atbildi uz tās pieteikumu dalībai ES. Helsinku 1999. gada decembra Padome deva Turcijai dalības kandidātes statusu. Kopenhāgenas 2002. gada decembra Padome nolēma, ka lēmums par sarunu atklāšanu tiks pieņemts, pamatojoties uz vērtējuma rezultātiem, ja Turcija līdz tam laikam atbildīs 1993. gadā Kopenhāgenā izvirzītajiem politiskajiem kritērijiem. To izpilde tiek uzskatīta par pamata priekšnosacījumu ceļā uz pilnu dalību.

| 2.3 | Lēmums, kas ir jāpieņem, acīmredzami ir ļoti nozīmīgs ne tikai Turcijai, bet arī ES. |
| --- | --- |

2.3

Lēmums, kas ir jāpieņem, acīmredzami ir ļoti nozīmīgs ne tikai Turcijai, bet arī ES.

| 2.4 | Līdz šim, Eiropas Komisijas vērtējuma iznākums par Turcijas nozīmīgo progresu bija pozitīvs. Saskaņā ar Komisiju, reformas procesa rezultāti pēdējos divos-trīs gados bija sevišķi iespaidīgi. Tomēr, ir nepieciešams ievērojams papildus progress attiecībā uz tiesas varas neatkarību, vārda brīvību, armijas un kultūras tiesību lomu – pēdējais minētais it īpaši Dienvidaustrumos.
  Eiropas Parlaments savā pēdējā ziņojumā par Turciju izdara līdzīgu novērtējumu. Tas uzskata, ka Turcija, neskatoties uz visiem mēģinājumiem, līdz šim joprojām neatbilst Kopenhāgenas politiskajiem kritērijiem. Nozīmīgākie trūkumi ir 1982. gada Konstitūcijā, kas tika pieņemta zem militārās varas. Reformas kopš 2001. gada vēl nav novērsušas tās pamatā autoritāro raksturu. Turklāt, nopietnas bažas, pēc Parlamenta ziņojuma, ir par reformu īstenošanu praksē, pastāvošām spīdzināšanām policijas stacijās, cilvēktiesību organizāciju novārgums un cieņas trūkums pret minoritāšu tiesībām (it sevišķi Kurdu). |
| --- | --- |

2.4

Līdz šim, Eiropas Komisijas vērtējuma iznākums par Turcijas nozīmīgo progresu bija pozitīvs. Saskaņā ar Komisiju, reformas procesa rezultāti pēdējos divos-trīs gados bija sevišķi iespaidīgi. Tomēr, ir nepieciešams ievērojams papildus progress attiecībā uz tiesas varas neatkarību, vārda brīvību, armijas un kultūras tiesību lomu – pēdējais minētais it īpaši Dienvidaustrumos.

Eiropas Parlaments savā pēdējā ziņojumā par Turciju izdara līdzīgu novērtējumu. Tas uzskata, ka Turcija, neskatoties uz visiem mēģinājumiem, līdz šim joprojām neatbilst Kopenhāgenas politiskajiem kritērijiem. Nozīmīgākie trūkumi ir 1982. gada Konstitūcijā, kas tika pieņemta zem militārās varas. Reformas kopš 2001. gada vēl nav novērsušas tās pamatā autoritāro raksturu. Turklāt, nopietnas bažas, pēc Parlamenta ziņojuma, ir par reformu īstenošanu praksē, pastāvošām spīdzināšanām policijas stacijās, cilvēktiesību organizāciju novārgums un cieņas trūkums pret minoritāšu tiesībām (it sevišķi Kurdu).

| 2.5 | Turcija ir ne tikai realizējusi iespaidīgu likumdošanas programmu, bet arī ir veikusi nopietnus pasākumus, lai novērotu šīs jaunās likumdošanas ieviešanu praksē. |
| --- | --- |

2.5

Turcija ir ne tikai realizējusi iespaidīgu likumdošanas programmu, bet arī ir veikusi nopietnus pasākumus, lai novērotu šīs jaunās likumdošanas ieviešanu praksē.

| 2.6 | Šis atzinums, cita starpā, tika sagatavots pamatojoties uz nozīmīgu darbu, ko paveikusi ES/Turcijas Kopējā Konsultatīvajā Komitejā. Tas ir ļāvis EESK ņemt vērā nozīmīgas Turcijas pilsoniskās sabiedrības daļas viedokļus, centienus un gaidas. |
| --- | --- |

2.6

Šis atzinums, cita starpā, tika sagatavots pamatojoties uz nozīmīgu darbu, ko paveikusi ES/Turcijas Kopējā Konsultatīvajā Komitejā. Tas ir ļāvis EESK ņemt vērā nozīmīgas Turcijas pilsoniskās sabiedrības daļas viedokļus, centienus un gaidas.

3.   Vispārējie novērojumi

| 3.1 | Paskaidrojums vispirms: pamatjautājumi, kuri pēc EESK uzskata būtu jāapspriež šajā brīdī ir būtībā politiskie jautājumi par demokrātiju, likuma varu, cilvēktiesībām un minoritāšu aizsardzību, kā tika nolemts Kopenhāgenas 2002. gada decembra Padomē. |
| --- | --- |

3.1

Paskaidrojums vispirms: pamatjautājumi, kuri pēc EESK uzskata būtu jāapspriež šajā brīdī ir būtībā politiskie jautājumi par demokrātiju, likuma varu, cilvēktiesībām un minoritāšu aizsardzību, kā tika nolemts Kopenhāgenas 2002. gada decembra Padomē.

| 3.2 | Ekonomiskie kritēriji un likumdošanas aktu kopums tiks apspriesti šeit tikai tik tālu, cik Turcija ir īstenojusi progresu, saskaņā ar kuru varētu tikt uzskatīts, ka tā ir devusi ieguldījumu cilvēktiesību, pilsoniskas sabiedrības un demokrātijas stiprināšanā. |
| --- | --- |

3.2

Ekonomiskie kritēriji un likumdošanas aktu kopums tiks apspriesti šeit tikai tik tālu, cik Turcija ir īstenojusi progresu, saskaņā ar kuru varētu tikt uzskatīts, ka tā ir devusi ieguldījumu cilvēktiesību, pilsoniskas sabiedrības un demokrātijas stiprināšanā.

| 3.3 | EESK ir rūpīgi sekojusi būtiskajai informācijai, it īpaši Eiropas Komisijas 2003. gada Regulārajam Ziņojumam par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos, Eiropas Parlamenta 2004. gada aprīļa Ziņojumam par Turciju un Eiropas Padomes 2003. gada decembra Ziņojumam par Cilvēktiesībām Turcijā. Tā piekrīt ziņojumos paustajam vispārējo reformu procesu novērtējumam. Tā uzskata, ka šo atzinumu papildvērtība ir tā, ka tie ņem vērā politiskos kritērijus, kas ir īpaši nozīmīgi ekonomiskajām un sociālajām interešu grupām. Tādēļ, šis atzinums koncentrēsies uz šiem aspektiem. |
| --- | --- |

3.3

EESK ir rūpīgi sekojusi būtiskajai informācijai, it īpaši Eiropas Komisijas 2003. gada Regulārajam Ziņojumam par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos, Eiropas Parlamenta 2004. gada aprīļa Ziņojumam par Turciju un Eiropas Padomes 2003. gada decembra Ziņojumam par Cilvēktiesībām Turcijā. Tā piekrīt ziņojumos paustajam vispārējo reformu procesu novērtējumam. Tā uzskata, ka šo atzinumu papildvērtība ir tā, ka tie ņem vērā politiskos kritērijus, kas ir īpaši nozīmīgi ekonomiskajām un sociālajām interešu grupām. Tādēļ, šis atzinums koncentrēsies uz šiem aspektiem.

| 3.4 | EESK īpašas nozīmes aspekti politiskajos kritērijos ir:






  — | cilvēku tiesību cieņa (it īpaši tiesības organizēties un tiesības kopīgi noslēgt darījumus; sieviešu tiesības un minoritāšu kultūras tiesības); |
| --- | --- | --- |

3.4

EESK īpašas nozīmes aspekti politiskajos kritērijos ir:

—

cilvēku tiesību cieņa (it īpaši tiesības organizēties un tiesības kopīgi noslēgt darījumus; sieviešu tiesības un minoritāšu kultūras tiesības);

| — | demokrātija, it īpaši ekonomisko un sociālo interešu grupu un pilsoniskās sabiedrības kopumā ieguldījums politisko lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

—

demokrātija, it īpaši ekonomisko un sociālo interešu grupu un pilsoniskās sabiedrības kopumā ieguldījums politisko lēmumu pieņemšanas procesā;

| — | vārda brīvība, neatkarīgi mediji; un |
| --- | --- |

—

vārda brīvība, neatkarīgi mediji; un

| — | armijas loma Turcijas sabiedrībā, it īpaši ekonomiskajā un sociālajā dzīvē. |
| --- | --- |

—

armijas loma Turcijas sabiedrībā, it īpaši ekonomiskajā un sociālajā dzīvē.

| 3.5 | 1999. gada Helsinku Padome skaidri paziņoja, ka Turcijas reformas veikšana tiks novērtēta pēc tiem pašiem pievienošanās kritērijiem, kas attiecas uz citām kandidātvalstīm. |
| --- | --- |

3.5

1999. gada Helsinku Padome skaidri paziņoja, ka Turcijas reformas veikšana tiks novērtēta pēc tiem pašiem pievienošanās kritērijiem, kas attiecas uz citām kandidātvalstīm.

| 3.6 | Šajā sakarā, jāatzīmē, ka dažas valstis, ar kurām sarunas par pievienošanos tika uzsāktas pirms vairākiem gadiem, acīmredzot pilnībā neatbilda politiskajiem kritērijiem brīdī, kad sarunas ar tām tika uzsāktas. Dažās no tām vēl joprojām pastāv nopietnas neatbilstības, pat tagad, kad tās ir kļuvušas par ES dalībvalstīm. Šajā sakarā var domāt par tādiem svarīgiem elementiem kā korupciju, tiesas varas neatkarību un izturēšanos pret minoritātēm. Ņemot to vērā ir svarīgi paziņot, ka pēc mūsu viedokļa Turcijai ir ne tikai jāvērtē pēc tiem pašiem kritērijiem kā citas kandidāt Dalībvalstis, bet arī, ka šie kritēriji ir jāpiemēro tādā pašā veidā. |
| --- | --- |

3.6

Šajā sakarā, jāatzīmē, ka dažas valstis, ar kurām sarunas par pievienošanos tika uzsāktas pirms vairākiem gadiem, acīmredzot pilnībā neatbilda politiskajiem kritērijiem brīdī, kad sarunas ar tām tika uzsāktas. Dažās no tām vēl joprojām pastāv nopietnas neatbilstības, pat tagad, kad tās ir kļuvušas par ES dalībvalstīm. Šajā sakarā var domāt par tādiem svarīgiem elementiem kā korupciju, tiesas varas neatkarību un izturēšanos pret minoritātēm. Ņemot to vērā ir svarīgi paziņot, ka pēc mūsu viedokļa Turcijai ir ne tikai jāvērtē pēc tiem pašiem kritērijiem kā citas kandidāt Dalībvalstis, bet arī, ka šie kritēriji ir jāpiemēro tādā pašā veidā.

| 3.7 | 2002. gada decembrī, kad Padome uzstādīja savu gala termiņu lēmuma pieņemšanai par sarunu uzsākšanu vai neuzsākšanu ar Turciju, tās lēmums varēja nozīmēt tikai to, ka tā uzskatīja, ka tajā brīdī Turcija pietiekami progresēja, lai attaisnotu gaidas par to, ka, ja valsts nopietni pacenstos atlikušajos divdesmit četros mēnešos, atlikušie trūkumi varētu patiešām tikt pārvarēti. Ja tas tā nav, dot Turcijai šādu perspektīvu būtu bezjēdzīgi un negodīgi. |
| --- | --- |

3.7

2002. gada decembrī, kad Padome uzstādīja savu gala termiņu lēmuma pieņemšanai par sarunu uzsākšanu vai neuzsākšanu ar Turciju, tās lēmums varēja nozīmēt tikai to, ka tā uzskatīja, ka tajā brīdī Turcija pietiekami progresēja, lai attaisnotu gaidas par to, ka, ja valsts nopietni pacenstos atlikušajos divdesmit četros mēnešos, atlikušie trūkumi varētu patiešām tikt pārvarēti. Ja tas tā nav, dot Turcijai šādu perspektīvu būtu bezjēdzīgi un negodīgi.

| 3.7.1 | Dažām no atlikušajām galvenajām problēmām, kā armijas loma sabiedrībā un izturēšanās pret minoritātēm (it īpaši Kurdiem Dienvidaustrumos), kurām ir sarežģīta vairāku desmitgadu vēsture, divi gadi ir ļoti īss periods. Tādēļ, ir saprātīgi secināt, ka Padome nevarēja domāt, ka Turcija spēs pilnībā atbilst politiskajiem kritērijiem līdz 2004. gada decembrim. |
| --- | --- |

3.7.1

Dažām no atlikušajām galvenajām problēmām, kā armijas loma sabiedrībā un izturēšanās pret minoritātēm (it īpaši Kurdiem Dienvidaustrumos), kurām ir sarežģīta vairāku desmitgadu vēsture, divi gadi ir ļoti īss periods. Tādēļ, ir saprātīgi secināt, ka Padome nevarēja domāt, ka Turcija spēs pilnībā atbilst politiskajiem kritērijiem līdz 2004. gada decembrim.

| 3.7.2 | Ja tā ir pareiza 1992. gada decembra Padomes lēmuma interpretācija, jautājums ir cik lielu progresu uz kādiem politisko kritēriju aspektiem būtu reāli pieprasīt no Turcijas pirms sarunas var tikt uzsāktas. |
| --- | --- |

3.7.2

Ja tā ir pareiza 1992. gada decembra Padomes lēmuma interpretācija, jautājums ir cik lielu progresu uz kādiem politisko kritēriju aspektiem būtu reāli pieprasīt no Turcijas pirms sarunas var tikt uzsāktas.

| 3.8 | Pašreizējā diskusijā saistībā ar sarunu atvēršanu par Turcijas pievienošanos, regulāri tiek izdarīta atsauce uz Kipras problēmu. Jāņem vērā tā pozitīvā loma, kādu Turcija spēlējusi mēģinājumos atrast risinājumu un sekojošiem 65 % balsu par labu salas atkalapvienošanai Kipras turku sabiedrībā. Neapšaubāmi, Kipra paliek galvenās nozīmes jautājums, kā principu, tā politisku realitāšu izteiksmē. Tomēr, ja tiek uzticīgi un godīgi sekots Kopenhāgenas 2002. gada decembra Padomes lēmumam, veidotam 2.2. paragrāfā, ES nevar pasludināt Kipras problēmas risinājumu par jaunu nosacījumu sarunu uzsākšanai, jo tas nozīmētu papildus nosacījumu uzstādīšanu ex post. |
| --- | --- |

3.8

Pašreizējā diskusijā saistībā ar sarunu atvēršanu par Turcijas pievienošanos, regulāri tiek izdarīta atsauce uz Kipras problēmu. Jāņem vērā tā pozitīvā loma, kādu Turcija spēlējusi mēģinājumos atrast risinājumu un sekojošiem 65 % balsu par labu salas atkalapvienošanai Kipras turku sabiedrībā. Neapšaubāmi, Kipra paliek galvenās nozīmes jautājums, kā principu, tā politisku realitāšu izteiksmē. Tomēr, ja tiek uzticīgi un godīgi sekots Kopenhāgenas 2002. gada decembra Padomes lēmumam, veidotam 2.2. paragrāfā, ES nevar pasludināt Kipras problēmas risinājumu par jaunu nosacījumu sarunu uzsākšanai, jo tas nozīmētu papildus nosacījumu uzstādīšanu ex post.

4.   Īpašas piezīmes

4.1   Cilvēktiesības

| 4.1.1 | Ekonomisku un sociālu interešu grupas ir dziļi iesaistītas jautājumos, kas attiecas uz tiesībām organizēties un tiesībām kopīgi noslēgt darījumus, kas ir paredzētas ILO 87. un 89. Konvencijās un Eiropas Sociālajā Hartā. Turcija ir ratificējusi abas ILO Konvencijas un ir Eiropas Sociālās Hartas dalībniece. Tā ir iebildusi pret Hartas Paragrāfiem 5 (tiesības organizēties) un 6 (tiesības kopīgi noslēgt darījumus, tiesības streikot). |
| --- | --- |

4.1.1

Ekonomisku un sociālu interešu grupas ir dziļi iesaistītas jautājumos, kas attiecas uz tiesībām organizēties un tiesībām kopīgi noslēgt darījumus, kas ir paredzētas ILO 87. un 89. Konvencijās un Eiropas Sociālajā Hartā. Turcija ir ratificējusi abas ILO Konvencijas un ir Eiropas Sociālās Hartas dalībniece. Tā ir iebildusi pret Hartas Paragrāfiem 5 (tiesības organizēties) un 6 (tiesības kopīgi noslēgt darījumus, tiesības streikot).

| 4.1.2 | Pēdējās divās desmitgadēs, un it īpaši kā 1980. gada septembra militāra apvērsuma sekas, ir parādījušies nopietni šo tiesību pārkāpumi. Militārais režīms gāja tik tālu, ka ierakstīja vairākus fundamentālās tirdzniecības apvienības tiesību pārkāpumus 1982. gada Konstitūcijā. |
| --- | --- |

4.1.2

Pēdējās divās desmitgadēs, un it īpaši kā 1980. gada septembra militāra apvērsuma sekas, ir parādījušies nopietni šo tiesību pārkāpumi. Militārais režīms gāja tik tālu, ka ierakstīja vairākus fundamentālās tirdzniecības apvienības tiesību pārkāpumus 1982. gada Konstitūcijā.

| 4.1.3 | Vairāki no šiem pantiem un likumdošanas daļām, kas pamatojās uz tiem, ir laboti pēdējos gados. |
| --- | --- |

4.1.3

Vairāki no šiem pantiem un likumdošanas daļām, kas pamatojās uz tiem, ir laboti pēdējos gados.

| 4.1.4 | Tomēr, joprojām pastāv vairākas būtiskas novirzes no fundamentālām ILO Konvencijām. Konkrēti, 54. Konstitūcijas paragrāfs joprojām ietver pamatīgus ierobežojumus tiesībām streikot. 51. Konstitūcijas paragrāfs, kas uzstāda priekšnosacījumus tirdzniecības apvienības amatpersonu vēlēšanām, tika labots ar mērķi pakļaut to ILO 87. Konvencijai. Tapšanas stadijā ir ierosinājumi labot līdzīgus noteikumus 2821. Aktā par Tirdzniecības apvienībām un 2822. Aktā par Kopīgiem Darbaspēka Līgumiem, streikiem un lokautiem. Tomēr, saskaņā ar 2004. gada Ekspertu komitejas par ILO ratificētajām konvencijām ziņojumu Starptautiskajai Darba Konferencei, valdība ir nesen uzsākusi tiesas procedūras, kas pamatojas uz šo likumdošanu pret DISK, vienu no tirdzniecības apvienības savienībām, kas ir pārstāvēta ES-Turcijas Kopējā Konsultatīvajā Komitejā. |
| --- | --- |

4.1.4

Tomēr, joprojām pastāv vairākas būtiskas novirzes no fundamentālām ILO Konvencijām. Konkrēti, 54. Konstitūcijas paragrāfs joprojām ietver pamatīgus ierobežojumus tiesībām streikot. 51. Konstitūcijas paragrāfs, kas uzstāda priekšnosacījumus tirdzniecības apvienības amatpersonu vēlēšanām, tika labots ar mērķi pakļaut to ILO 87. Konvencijai. Tapšanas stadijā ir ierosinājumi labot līdzīgus noteikumus 2821. Aktā par Tirdzniecības apvienībām un 2822. Aktā par Kopīgiem Darbaspēka Līgumiem, streikiem un lokautiem. Tomēr, saskaņā ar 2004. gada Ekspertu komitejas par ILO ratificētajām konvencijām ziņojumu Starptautiskajai Darba Konferencei, valdība ir nesen uzsākusi tiesas procedūras, kas pamatojas uz šo likumdošanu pret DISK, vienu no tirdzniecības apvienības savienībām, kas ir pārstāvēta ES-Turcijas Kopējā Konsultatīvajā Komitejā.

| 4.1.5 | Vairāk nekā divdesmit gadus, ILO uzraudzības korpusi (neatkarīgā Ekspertu Komisija par Konvenciju Piemērošanu, Starptautiskā Darbaspēka Sanāksmes Komisija par Konvenciju piemērošanu, kā arī Vadošā Korpusa Komiteja par Asociācijas Brīvību) ir bargi kritizējuši šos pārkāpumus un norādījuši kā Turcijai vajadzētu tos izbeigt. Secīgas Turcijas Valdības darbība vērstā uz situācijas izlabošanu bija neiepriecinoši lēna, un diemžēl joprojām pietrūkst uzlabošanās pazīmes. |
| --- | --- |

4.1.5

Vairāk nekā divdesmit gadus, ILO uzraudzības korpusi (neatkarīgā Ekspertu Komisija par Konvenciju Piemērošanu, Starptautiskā Darbaspēka Sanāksmes Komisija par Konvenciju piemērošanu, kā arī Vadošā Korpusa Komiteja par Asociācijas Brīvību) ir bargi kritizējuši šos pārkāpumus un norādījuši kā Turcijai vajadzētu tos izbeigt. Secīgas Turcijas Valdības darbība vērstā uz situācijas izlabošanu bija neiepriecinoši lēna, un diemžēl joprojām pietrūkst uzlabošanās pazīmes.

| 4.1.6 | Ziņojums par Sociālo Dialogu un Ekonomiskajām un Sociālajām Tiesībām Turcijā, kas tika sagatavots ES-Turcijas Kopējās Konsultatīvās Komitejas (1) 12. sanāksmei, it īpaši uzsvēra ierobežojumus tiesībās organizēties un tiesībās streikot valstiskajā sektorā. Neskatoties uz vairākām reformām tirdzniecības apvienībā un industriālo attiecību likumdošanā, tie diemžēl pastāv vēl šodien. |
| --- | --- |

4.1.6

Ziņojums par Sociālo Dialogu un Ekonomiskajām un Sociālajām Tiesībām Turcijā, kas tika sagatavots ES-Turcijas Kopējās Konsultatīvās Komitejas (1) 12. sanāksmei, it īpaši uzsvēra ierobežojumus tiesībās organizēties un tiesībās streikot valstiskajā sektorā. Neskatoties uz vairākām reformām tirdzniecības apvienībā un industriālo attiecību likumdošanā, tie diemžēl pastāv vēl šodien.

| 4.1.7 | Kas attiecas uz tiesībām organizēties NVO, pastāv juridiski ierobežojumi Asociācijas Likumā par dalību, fondu formēšanu un aktivitāšu loku. Praksē šo organizāciju funkcionēšana bieži ir nopietni kavēta. NVO, kuri miermīlīgā veidā pieņem pozīciju pret valdību, cieš no iefiltrēšanās, novērošanas un cenzūras utt. |
| --- | --- |

4.1.7

Kas attiecas uz tiesībām organizēties NVO, pastāv juridiski ierobežojumi Asociācijas Likumā par dalību, fondu formēšanu un aktivitāšu loku. Praksē šo organizāciju funkcionēšana bieži ir nopietni kavēta. NVO, kuri miermīlīgā veidā pieņem pozīciju pret valdību, cieš no iefiltrēšanās, novērošanas un cenzūras utt.

| 4.1.8 | (Reliģiozu) minoritāšu fondi saskaras ar noteiktām grūtībām attiecībā uz īpašuma tiesībām. Valdība šķiet gatava novērst šos ierobežojumus, novedot tos līdz brīvai funkcionēšanai. Uzlabojumi tika apsolīti uz 2004. gada pavasari, bet tie vēl joprojām liek uz sevi gaidīt. |
| --- | --- |

4.1.8

(Reliģiozu) minoritāšu fondi saskaras ar noteiktām grūtībām attiecībā uz īpašuma tiesībām. Valdība šķiet gatava novērst šos ierobežojumus, novedot tos līdz brīvai funkcionēšanai. Uzlabojumi tika apsolīti uz 2004. gada pavasari, bet tie vēl joprojām liek uz sevi gaidīt.

| 4.1.8.1 | Nopietnas problēmas turpina pastāvēt attiecībā uz reliģisku minoritāšu garīdzniecības sagatavošanu, it īpaši Grieķu ortodoksālās garīdzniecības sagatavošanu. Teoloģiskā Halki augstskola ir slēgta jau vairāk nekā trīsdesmit gadus. |
| --- | --- |

4.1.8.1

Nopietnas problēmas turpina pastāvēt attiecībā uz reliģisku minoritāšu garīdzniecības sagatavošanu, it īpaši Grieķu ortodoksālās garīdzniecības sagatavošanu. Teoloģiskā Halki augstskola ir slēgta jau vairāk nekā trīsdesmit gadus.

| 4.1.9 | Kas attiecas uz sieviešu tiesībām, Komiteja pamana vairākus nopietnus defektus, neskatoties uz Turcijas fundamentālo ILO Konvenciju ratifikāciju par Vienlīdzīgu Atalgošanu (Nr. 100) un par Diskrimināciju (Nodarbinātība un Nodarbošanās) (Nr. 111). Konvencijas ir iekļautas likumā ar dažiem izņēmumiem (piemēram, pastāv juridiskas robežas sieviešu pieejai noteiktiem darbiem). Ieviešana praksē tomēr uzrāda daudzas vājības, piemēram, attiecībā uz vienlīdzīgu atalgošanu par vienu un to pašu darbu ar vienādām kvalifikācijām un pieeju atsevišķai kvalitatīvai nodarbinātībai. Līdzīgas problēmas pastāv daudzās ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.1.9

Kas attiecas uz sieviešu tiesībām, Komiteja pamana vairākus nopietnus defektus, neskatoties uz Turcijas fundamentālo ILO Konvenciju ratifikāciju par Vienlīdzīgu Atalgošanu (Nr. 100) un par Diskrimināciju (Nodarbinātība un Nodarbošanās) (Nr. 111). Konvencijas ir iekļautas likumā ar dažiem izņēmumiem (piemēram, pastāv juridiskas robežas sieviešu pieejai noteiktiem darbiem). Ieviešana praksē tomēr uzrāda daudzas vājības, piemēram, attiecībā uz vienlīdzīgu atalgošanu par vienu un to pašu darbu ar vienādām kvalifikācijām un pieeju atsevišķai kvalitatīvai nodarbinātībai. Līdzīgas problēmas pastāv daudzās ES dalībvalstīs.

| 4.1.9.1 | Nopietna uztraukuma punkts ir spēcīgo kriminālo tīklu problēma, kuri izspiež uz piespiedu prostitūciju un nacionālā ka arī starptautiskā sieviešu, zēnu un meiteņu kā arī orgānu tirdzniecība. |
| --- | --- |

4.1.9.1

Nopietna uztraukuma punkts ir spēcīgo kriminālo tīklu problēma, kuri izspiež uz piespiedu prostitūciju un nacionālā ka arī starptautiskā sieviešu, zēnu un meiteņu kā arī orgānu tirdzniecība.

| 4.1.10 | Neskatoties uz nopietniem grozījumiem likumdošanā, pastāv nopietnas problēmas attiecībā uz izturēšanos pret Kurdiem. To kultūras tiesības kā minoritātei pagaidām netiek pietiekami cienītas, kaut arī pēdējā laikā ir svarīgi uzlabojumi, cita starpā arī ar translāciju Kurdu valodā. Turcijā, minoritātes statuss ir paredzēts valsts reliģiskām grupām, pamatojoties uz 1923. gada Lozannas Vienošanos, kas runā tikai par reliģiskām minoritātēm. |
| --- | --- |

4.1.10

Neskatoties uz nopietniem grozījumiem likumdošanā, pastāv nopietnas problēmas attiecībā uz izturēšanos pret Kurdiem. To kultūras tiesības kā minoritātei pagaidām netiek pietiekami cienītas, kaut arī pēdējā laikā ir svarīgi uzlabojumi, cita starpā arī ar translāciju Kurdu valodā. Turcijā, minoritātes statuss ir paredzēts valsts reliģiskām grupām, pamatojoties uz 1923. gada Lozannas Vienošanos, kas runā tikai par reliģiskām minoritātēm.

4.2   Demokrātija

| 4.2.1 | Zem šī virsraksta, EESK vēlas vēlreiz uzsvērt jaunās Ekonomikas un sociālo lietu Padomes iespējamo nozīmību Turcijā. Tas var dot nozīmīgu ieguldījumu demokrātijas procesā svarīgu ekonomisko un sociālo jautājumu likumdošanas telpā ar nozīmīgāko interešu grupu saturiskām konsultācijām valdībai. Šajā ziņā, tas ir daudz vairāk nekā vienkārši sociālā dialoga elements kā Komisija to novērtē savā Regulārajā Ziņojumā. |
| --- | --- |

4.2.1

Zem šī virsraksta, EESK vēlas vēlreiz uzsvērt jaunās Ekonomikas un sociālo lietu Padomes iespējamo nozīmību Turcijā. Tas var dot nozīmīgu ieguldījumu demokrātijas procesā svarīgu ekonomisko un sociālo jautājumu likumdošanas telpā ar nozīmīgāko interešu grupu saturiskām konsultācijām valdībai. Šajā ziņā, tas ir daudz vairāk nekā vienkārši sociālā dialoga elements kā Komisija to novērtē savā Regulārajā Ziņojumā.

| 4.2.2 | Turcijas Ekonomikas un sociālo lietu Padome tika dibināta 2001. gadā. Tās priekšsēdētājs ir Premjerministrs un tās darbā piedalās vairāki citi Kabineta Ministri. Kopš tās darba uzsākšanas, tā netika sasaukta līdz tagadējā Valdība nāca pie varas pirms pusotra gada. Tagad, saskaņā ar grafiku, tā ir sanākusi trīs reizes, bet noteikti nav funkcionējusi veidā, kāds ir rekomendēts ES-Turcijas JCC Ziņojumā par Sociālo Dialogu un Ekonomiskajām un Sociālajām Tiesībām, iepriekš pieminētā paragrāfā 4.1.6 augšā. Drīzāk, tā šķietami ir diskusiju iestāde, kurā tiek nolasīti apgalvojumi un norisinās nepārliecinošas debates, tai vietā, lai tā būtu ietekmīgs pamats, kurā ekonomikas un sociālo interešu grupas, oficiāli apspriežoties ar Valdību, realizētu nopietnus mēģinājumus sasniegt vienprātību sarežģītos jautājumos to kompetences un aktivitātes jomās. Nepārprotami, ka šāds pamats un šādas darbības nevar tikt radītas pēkšņi. Bet, līdz šim, Valdībai nav izdevies pamudināt organizācijas, kuras ir pārstāvētas Padomē, reāli sadarboties vienai ar otru, piemēram, iedrošinot tās un pierādot tām, ka, ja tās spēj sasniegt saturiskus kompromisus, Valdības politika lielā mērā atspoguļos pēdējo. EESK cer, ka Turcijas Valdība nopietni un konstruktīvi sadarbosies ar Ekonomikas un Sociālo Padomi, dodot tai iespēju attīstīties par nozīmīgu elementu Turcijas demokratizācijas procesā. Šī gada februārī, Valdība paziņoja, ka tā plāno pārskatīt Ekonomikas un sociālo lietu Padomes sastāvu, un it īpaši tās dominanto stāvokli tajā. |
| --- | --- |

4.2.2

Turcijas Ekonomikas un sociālo lietu Padome tika dibināta 2001. gadā. Tās priekšsēdētājs ir Premjerministrs un tās darbā piedalās vairāki citi Kabineta Ministri. Kopš tās darba uzsākšanas, tā netika sasaukta līdz tagadējā Valdība nāca pie varas pirms pusotra gada. Tagad, saskaņā ar grafiku, tā ir sanākusi trīs reizes, bet noteikti nav funkcionējusi veidā, kāds ir rekomendēts ES-Turcijas JCC Ziņojumā par Sociālo Dialogu un Ekonomiskajām un Sociālajām Tiesībām, iepriekš pieminētā paragrāfā 4.1.6 augšā. Drīzāk, tā šķietami ir diskusiju iestāde, kurā tiek nolasīti apgalvojumi un norisinās nepārliecinošas debates, tai vietā, lai tā būtu ietekmīgs pamats, kurā ekonomikas un sociālo interešu grupas, oficiāli apspriežoties ar Valdību, realizētu nopietnus mēģinājumus sasniegt vienprātību sarežģītos jautājumos to kompetences un aktivitātes jomās. Nepārprotami, ka šāds pamats un šādas darbības nevar tikt radītas pēkšņi. Bet, līdz šim, Valdībai nav izdevies pamudināt organizācijas, kuras ir pārstāvētas Padomē, reāli sadarboties vienai ar otru, piemēram, iedrošinot tās un pierādot tām, ka, ja tās spēj sasniegt saturiskus kompromisus, Valdības politika lielā mērā atspoguļos pēdējo. EESK cer, ka Turcijas Valdība nopietni un konstruktīvi sadarbosies ar Ekonomikas un Sociālo Padomi, dodot tai iespēju attīstīties par nozīmīgu elementu Turcijas demokratizācijas procesā. Šī gada februārī, Valdība paziņoja, ka tā plāno pārskatīt Ekonomikas un sociālo lietu Padomes sastāvu, un it īpaši tās dominanto stāvokli tajā.

| 4.2.3 | Komisija arī vēlas uzsvērt vārda brīvību un neatkarīgu mediju nozīmi Turcijas demokrātiskajā procesā. Tā apzinās lielu reformu skaitu konkrētajā jomā. Tomēr, tā piekrīt Eiropas Padomes Cilvēktiesību Komisāra paustajam uztraukumam, ka dažas no izmaiņām (piemēram, Konstitūcijā) var tikt interpretētas kā vēl vairāk ierobežojošas nekā noteikumi, kurus tās ir aizvietojušas. Turklāt, jauno pantu praktiskais pielietojums un interpretācija ir svarīgākā pārbaude šīm reformām, kā arī reformām citās jomās. Agrīnā pieredze juridiskajās procedūrās rāda diemžēl maz saskaņu. |
| --- | --- |

4.2.3

Komisija arī vēlas uzsvērt vārda brīvību un neatkarīgu mediju nozīmi Turcijas demokrātiskajā procesā. Tā apzinās lielu reformu skaitu konkrētajā jomā. Tomēr, tā piekrīt Eiropas Padomes Cilvēktiesību Komisāra paustajam uztraukumam, ka dažas no izmaiņām (piemēram, Konstitūcijā) var tikt interpretētas kā vēl vairāk ierobežojošas nekā noteikumi, kurus tās ir aizvietojušas. Turklāt, jauno pantu praktiskais pielietojums un interpretācija ir svarīgākā pārbaude šīm reformām, kā arī reformām citās jomās. Agrīnā pieredze juridiskajās procedūrās rāda diemžēl maz saskaņu.

4.3   Bruņoto spēku loma Turcijas sabiedrībā

| 4.3.1 | EESK apzinās to nozīmīgo lomu, kuru bruņotie spēki ir spēlējuši valsts vēsturē, kā arī Turcijas sabiedrībā šodien. Tā apstiprina, ka ir bijuši gadījumi, kad šī loma bijusi pozitīva. Tomēr, ir arī jāatzīmē, ka daudzas no tām grūtībām, ar kurām Turcija saskaras šodien atbilstībā 1993. gada Kopenhāgenas politiskiem kritērijiem, izriet no ārkārtīgi plašas un dziļas armijas iesaistīšanās sabiedrībā. Šī iesaistīšanās ir jāizbeidz, pamatojoties uz konkrētu programmu un stingru grafiku. |
| --- | --- |

4.3.1

EESK apzinās to nozīmīgo lomu, kuru bruņotie spēki ir spēlējuši valsts vēsturē, kā arī Turcijas sabiedrībā šodien. Tā apstiprina, ka ir bijuši gadījumi, kad šī loma bijusi pozitīva. Tomēr, ir arī jāatzīmē, ka daudzas no tām grūtībām, ar kurām Turcija saskaras šodien atbilstībā 1993. gada Kopenhāgenas politiskiem kritērijiem, izriet no ārkārtīgi plašas un dziļas armijas iesaistīšanās sabiedrībā. Šī iesaistīšanās ir jāizbeidz, pamatojoties uz konkrētu programmu un stingru grafiku.

| 4.3.2 | EESK saprot, ka nav iespējams iznīdēt šādu dominantu lomu daudzās dzīves sfērās, kas sniedzas tālu ārpus normālas armijas lomas (aizsardzība, iekšējā drošība), ļoti īsā laika periodā. Tomēr, Turcijai ir jābūt absolūti saprotamam, ka, ja tā vēlas kļūt par ES dalībvalsti, armijas lomai ir jāaprobežojas ar armiju uzdevumiem citās dalībvalstīs; t.i. ierobežota uz valsts ārējās un iekšējās drošības nodrošinājumu un piedalīšanos starptautiskajās operācijās, zem Parlamenta demokrātiskās kontroles. |
| --- | --- |

4.3.2

EESK saprot, ka nav iespējams iznīdēt šādu dominantu lomu daudzās dzīves sfērās, kas sniedzas tālu ārpus normālas armijas lomas (aizsardzība, iekšējā drošība), ļoti īsā laika periodā. Tomēr, Turcijai ir jābūt absolūti saprotamam, ka, ja tā vēlas kļūt par ES dalībvalsti, armijas lomai ir jāaprobežojas ar armiju uzdevumiem citās dalībvalstīs; t.i. ierobežota uz valsts ārējās un iekšējās drošības nodrošinājumu un piedalīšanos starptautiskajās operācijās, zem Parlamenta demokrātiskās kontroles.

| 4.3.3 | Papildus punktiem, kas jau tikuši apspriesti Eiropas Komisijā un Eiropas Parlamentā (Nacionālās Drošības Padomes loma un sastāvs, politiska atbildība par armijas budžetu, militāra klātbūtne civilajos korpusos izglītības un audio-vizuālo mēdiju sfērās), šeit ir jāatzīmē, ka armija un armijas virsnieki arī ieņem ievērojamus amatus ekonomiskajā dzīvē. 2003. gada likums nosaka, ka divi bruņoto spēku papildus budžeta fondi tiks iekļauti vispārējā valsts budžetā līdz 2004. gada beigām un beigs pastāvēt kā atsevišķas daļas līdz 2007. gadam. Tas nozīmē, ka sākot no 2007. gada bruņoto spēku budžets būs pilnībā demokrātiski kontrolēts. Neskatoties uz to, pašlaik bruņotajiem spēkiem Turcijā ir liela ietekme ekonomikā un sabiedrībā: ir plaša ietekmes sfēra – gan oficiāla, gan neoficiāla – militārajā aspektā, kura tāpat ka pārējās ekonomiskās aktivitātes ir jāpadara caurspīdīgas. (2) Šis ekonomiskais aspekts līdz šim ir bijis izlaists sarunās ar ES par armijas ietekmīgu lomu tikai Turcijas sabiedrībā. Eiropas Parlaments ir pieskāries šim jautājumam savā pēdējā ziņojumā. |
| --- | --- |

4.3.3

Papildus punktiem, kas jau tikuši apspriesti Eiropas Komisijā un Eiropas Parlamentā (Nacionālās Drošības Padomes loma un sastāvs, politiska atbildība par armijas budžetu, militāra klātbūtne civilajos korpusos izglītības un audio-vizuālo mēdiju sfērās), šeit ir jāatzīmē, ka armija un armijas virsnieki arī ieņem ievērojamus amatus ekonomiskajā dzīvē. 2003. gada likums nosaka, ka divi bruņoto spēku papildus budžeta fondi tiks iekļauti vispārējā valsts budžetā līdz 2004. gada beigām un beigs pastāvēt kā atsevišķas daļas līdz 2007. gadam. Tas nozīmē, ka sākot no 2007. gada bruņoto spēku budžets būs pilnībā demokrātiski kontrolēts. Neskatoties uz to, pašlaik bruņotajiem spēkiem Turcijā ir liela ietekme ekonomikā un sabiedrībā: ir plaša ietekmes sfēra – gan oficiāla, gan neoficiāla – militārajā aspektā, kura tāpat ka pārējās ekonomiskās aktivitātes ir jāpadara caurspīdīgas. (2) Šis ekonomiskais aspekts līdz šim ir bijis izlaists sarunās ar ES par armijas ietekmīgu lomu tikai Turcijas sabiedrībā. Eiropas Parlaments ir pieskāries šim jautājumam savā pēdējā ziņojumā.

5.   Secinājumi un rekomendācijas

| 5.1 | EESK uzskata Turciju par valsti, kurā attīstas demokrātija, kas nozīmīgi progresēja mēģinājumos atbilst politiskiem Kopenhāgenas kritērijiem, īpaši kopš 2002. gada decembra. |
| --- | --- |

5.1

EESK uzskata Turciju par valsti, kurā attīstas demokrātija, kas nozīmīgi progresēja mēģinājumos atbilst politiskiem Kopenhāgenas kritērijiem, īpaši kopš 2002. gada decembra.

| 5.2 | Turcijai vajadzētu ne tikai atbilst tiem pašiem politiskajiem kritērijiem kā citas kandidāt Dalībvalstis pirms sarunas var tikt uzsāktas; tās veikumam reformu procesā ir jābūt piemērotam tiem pašiem standartiem, kā tie, kas tiek izmantoti citu kandidāt dalībvalstu gadījumos. Visiem mēģinājumam ir jātiek veiktam ES pusē, lai izvairītos pat no dubultstandartu mājiena. |
| --- | --- |

5.2

Turcijai vajadzētu ne tikai atbilst tiem pašiem politiskajiem kritērijiem kā citas kandidāt Dalībvalstis pirms sarunas var tikt uzsāktas; tās veikumam reformu procesā ir jābūt piemērotam tiem pašiem standartiem, kā tie, kas tiek izmantoti citu kandidāt dalībvalstu gadījumos. Visiem mēģinājumam ir jātiek veiktam ES pusē, lai izvairītos pat no dubultstandartu mājiena.

| 5.3 | Kopenhāgenas Padomes lēmums 2002. gadā nozīmē, ka ES tajā brīdī bija pārliecināta, ka Turcija, uzsākot nopietnus centienus, varētu apmierināt politiskos kritērijus divu gadu laika periodā. Kas attiecas uz vairākām jomām, kuras ietekmēja ilgstoši pastāvošās tradīcijas un prakses, tas varēja nozīmēt tikai to, ka pilnīga atbilstība politiskajiem kritērijiem līdz 2004. gada decembrim ir tomēr neiespējama un ka drīzāk ir cenšanās pēc kritiskas reālā progresa masas, kuras pietiktu sarunu uzsākšanai. Pat dažas no jaunajām Dalībvalstīm, kas ir izgājušas cauri pilnam sarunu procesam, pilnībā šodien neatbilst politiskajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

5.3

Kopenhāgenas Padomes lēmums 2002. gadā nozīmē, ka ES tajā brīdī bija pārliecināta, ka Turcija, uzsākot nopietnus centienus, varētu apmierināt politiskos kritērijus divu gadu laika periodā. Kas attiecas uz vairākām jomām, kuras ietekmēja ilgstoši pastāvošās tradīcijas un prakses, tas varēja nozīmēt tikai to, ka pilnīga atbilstība politiskajiem kritērijiem līdz 2004. gada decembrim ir tomēr neiespējama un ka drīzāk ir cenšanās pēc kritiskas reālā progresa masas, kuras pietiktu sarunu uzsākšanai. Pat dažas no jaunajām Dalībvalstīm, kas ir izgājušas cauri pilnam sarunu procesam, pilnībā šodien neatbilst politiskajiem kritērijiem.

| 5.3.1 | Šajās konkrētajās jomās, tas, ko ES var reālistiski pieprasīt un kas ir jāpieprasa no Turcijas, ir tas, ka šāds ticams progress tiks sasniegts līdz 2004. gada beigām, ka var tikt gaidīts, ka “neatgriešanās punkts” tiks šķērsots līdz tam laikam. Acīmredzami piemēri ir armijas loma un izturēšanās pret minoritātēm, it īpaši pret Kurdiem Dienvidaustrumos. EESK uzstāj, ka reformas, kas attiecas uz bruņoto spēku ietekmes mazināšanu sabiedrībā, kā arī minoritāšu kultūras tiesībām tiks turpinātas tādā pašā garā un tajā pašā virzienā un cer, ka nekāda atpakaļejoša attīstība nākotnē nenotiks, kas varētu apdraudēt iestāšanās sarunu procesu |
| --- | --- |

5.3.1

Šajās konkrētajās jomās, tas, ko ES var reālistiski pieprasīt un kas ir jāpieprasa no Turcijas, ir tas, ka šāds ticams progress tiks sasniegts līdz 2004. gada beigām, ka var tikt gaidīts, ka “neatgriešanās punkts” tiks šķērsots līdz tam laikam. Acīmredzami piemēri ir armijas loma un izturēšanās pret minoritātēm, it īpaši pret Kurdiem Dienvidaustrumos. EESK uzstāj, ka reformas, kas attiecas uz bruņoto spēku ietekmes mazināšanu sabiedrībā, kā arī minoritāšu kultūras tiesībām tiks turpinātas tādā pašā garā un tajā pašā virzienā un cer, ka nekāda atpakaļejoša attīstība nākotnē nenotiks, kas varētu apdraudēt iestāšanās sarunu procesu

| 5.3.2 | Armijas lomai, ārpus tās aizsardzības un drošības pamatfunkciju sfēras, ir jātiek samazinātai noteiktā veidā, lai sniegtu ES pārliecību, ka ir sācies process aiz “neatgriešanās punkta”. Armijas budžets jāpakļauj pilnīgai demokrātiskai kontrolei. Armijas ietekme ir jāpadara caurspīdīga un atbilstoši pasākumi ir jāveic, lai tā tāda arī paliktu nākotnē. |
| --- | --- |

5.3.2

Armijas lomai, ārpus tās aizsardzības un drošības pamatfunkciju sfēras, ir jātiek samazinātai noteiktā veidā, lai sniegtu ES pārliecību, ka ir sācies process aiz “neatgriešanās punkta”. Armijas budžets jāpakļauj pilnīgai demokrātiskai kontrolei. Armijas ietekme ir jāpadara caurspīdīga un atbilstoši pasākumi ir jāveic, lai tā tāda arī paliktu nākotnē.

| 5.3.3 | ES ir jāturpina tās sarunas ar Turciju par minoritāšu definēšanu (kuru Turcija balsta uz Lozannas Vienošanos), ar skatījumu uz grūtībām, kas Turcijas rodas tās ratificēt bez iebildumiem, kā arī ieviest praksē nozīmīgus starptautiskus instrumentus. Šajā diskusijā, ES ir jāpievērš visa uzmanība faktam, ka kādas no tās divdesmit piecām Dalībvalstīm arī pievienojas šaurai minoritāšu definīcijai, kas izraisa to pašu problēmu. |
| --- | --- |

5.3.3

ES ir jāturpina tās sarunas ar Turciju par minoritāšu definēšanu (kuru Turcija balsta uz Lozannas Vienošanos), ar skatījumu uz grūtībām, kas Turcijas rodas tās ratificēt bez iebildumiem, kā arī ieviest praksē nozīmīgus starptautiskus instrumentus. Šajā diskusijā, ES ir jāpievērš visa uzmanība faktam, ka kādas no tās divdesmit piecām Dalībvalstīm arī pievienojas šaurai minoritāšu definīcijai, kas izraisa to pašu problēmu.

| 5.3.3.1 | EESK norāda uz nesen paveikto JCC darbu reģionālajā attīstībā (3) un akcentē aktīvās reģionālās attīstības politikas nozīmību Turcijā, kuru atbalsta ES, kas radītu iespēju aktīvi iesaistīt Turcijas Dienvidaustrumu (kā arī citu) zonu iedzīvotājus reģiona ekonomiskajā un sociālajā attīstībā. ES reģionālās politikas standartu pakāpeniska ieviešana Turcijā reprezentē iespēju stimulēt plašākas un noturīgas partnerattiecības organizētas pilsoniskas sabiedrības ietvaros – konkrēti, brīvas, neatkarīgas un pilnvarotas ekonomikas un sociālo interešu grupas no vienas puses, un varas iestādes visos nozīmīgos līmeņos no otras puses. Kopīgi tiem ir jāattīsta vienots skatījums uz attīstības politiku. Ir jāveicina pieredzes apmaiņa starp ES un Turcijas sociālekonomiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

5.3.3.1

EESK norāda uz nesen paveikto JCC darbu reģionālajā attīstībā (3) un akcentē aktīvās reģionālās attīstības politikas nozīmību Turcijā, kuru atbalsta ES, kas radītu iespēju aktīvi iesaistīt Turcijas Dienvidaustrumu (kā arī citu) zonu iedzīvotājus reģiona ekonomiskajā un sociālajā attīstībā. ES reģionālās politikas standartu pakāpeniska ieviešana Turcijā reprezentē iespēju stimulēt plašākas un noturīgas partnerattiecības organizētas pilsoniskas sabiedrības ietvaros – konkrēti, brīvas, neatkarīgas un pilnvarotas ekonomikas un sociālo interešu grupas no vienas puses, un varas iestādes visos nozīmīgos līmeņos no otras puses. Kopīgi tiem ir jāattīsta vienots skatījums uz attīstības politiku. Ir jāveicina pieredzes apmaiņa starp ES un Turcijas sociālekonomiskajām organizācijām.

| 5.3.3.2 | EESK ar interesi atzīmē Turcijas Valdības iniciatīvas, kā 2000. gada Likumprojektu par ļaunuma kompensāciju, kuru nodarīja drošības spēki anti-teroristisku aktivitāšu laikā un Iekšēji Pārvietotās Personas, un Projekts “Atpakaļ pie ciema un rehabilitācijas”. Kas attiecas uz iedzīvotāju tiesībām dienvidaustrumu apgabalos, EESK uzskata par ļoti nozīmīgu reformu ticamībai, ka šīs iniciatīvas tiks uzsāktas pirms 2004. gada decembra, lai konkrētā veidā sniegtu labumu cietušajiem. |
| --- | --- |

5.3.3.2

EESK ar interesi atzīmē Turcijas Valdības iniciatīvas, kā 2000. gada Likumprojektu par ļaunuma kompensāciju, kuru nodarīja drošības spēki anti-teroristisku aktivitāšu laikā un Iekšēji Pārvietotās Personas, un Projekts “Atpakaļ pie ciema un rehabilitācijas”. Kas attiecas uz iedzīvotāju tiesībām dienvidaustrumu apgabalos, EESK uzskata par ļoti nozīmīgu reformu ticamībai, ka šīs iniciatīvas tiks uzsāktas pirms 2004. gada decembra, lai konkrētā veidā sniegtu labumu cietušajiem.

| 5.4 | Citās jomās, kā cilvēku tiesības, kur Turcija apspriedās ar ILO un Eiropas Padomi ilgu laiku un kur izmaiņas ne tik ļoti vai vispār neprasa ilgstoši ieviesto varas pozīciju, tradīciju un ticējumu iznīdēšanu, Turcijai ir jāspēj parādīt ievērojamu progresu un atbilst prasībām, kuras tā ir pārzinājusi ļoti ilgu laiku, līdz 2004. gada beigām. Piemēram, līdz tam laikam ir jānovērš ILO 87. un 98. Konvenciju pārkāpumi, kas ir ilguši aptuveni gadsimta ceturtdaļu. Tāpat, ir jānoņem antidemokrātiskie NVO funkcionēšanas ierobežojumi Asociāciju Likumā, kā arī ikdienas praksē. Reformu process, kuram Turcija iet cauri, pašlaik paaugstina pozitīvas gaidas. Tomēr, šajā jomā konkrētiem un pilniem rezultātiem ir jāparādās līdz pieminētajam pēdējam termiņam. |
| --- | --- |

5.4

Citās jomās, kā cilvēku tiesības, kur Turcija apspriedās ar ILO un Eiropas Padomi ilgu laiku un kur izmaiņas ne tik ļoti vai vispār neprasa ilgstoši ieviesto varas pozīciju, tradīciju un ticējumu iznīdēšanu, Turcijai ir jāspēj parādīt ievērojamu progresu un atbilst prasībām, kuras tā ir pārzinājusi ļoti ilgu laiku, līdz 2004. gada beigām. Piemēram, līdz tam laikam ir jānovērš ILO 87. un 98. Konvenciju pārkāpumi, kas ir ilguši aptuveni gadsimta ceturtdaļu. Tāpat, ir jānoņem antidemokrātiskie NVO funkcionēšanas ierobežojumi Asociāciju Likumā, kā arī ikdienas praksē. Reformu process, kuram Turcija iet cauri, pašlaik paaugstina pozitīvas gaidas. Tomēr, šajā jomā konkrētiem un pilniem rezultātiem ir jāparādās līdz pieminētajam pēdējam termiņam.

| 5.5 | Turcijas Ekonomikas un Sociālai Padomei jau šī gada laikā ir jābūt visā nopietnībā iesaistītai ekonomiskās un sociālās politikas sagatavošanā. Valdībai ir jākonsultē Padome par galvenajiem jautājumiem šajās jomās un jāparāda, ka tā nopietni uztver Padomes atminumus un padomus. Tikai piešķirot reālus pienākumus ekonomikas un sociālo intresešu grupām un apbalvojot tās, ja grupas pieņem šos pienākumus, Valdība var sagaidīt, ka tās nopietni uztvers Padomi, kā arī Valdības ieceres saistībā ar to. EESK ar interesi atzīmē, ka Valdība gatavo pārskatu par Ekonomikas un Sociālo Padomi. Tomēr, tam nevajadzētu tikt izmantotam kā argumentam turpmākam aizkavējumam organizētās pilsoniskās sabiedrības aktīvai līdzdalībai ekonomikas un sociālo darbības plānu izstrādāšanā Turcijā. |
| --- | --- |

5.5

Turcijas Ekonomikas un Sociālai Padomei jau šī gada laikā ir jābūt visā nopietnībā iesaistītai ekonomiskās un sociālās politikas sagatavošanā. Valdībai ir jākonsultē Padome par galvenajiem jautājumiem šajās jomās un jāparāda, ka tā nopietni uztver Padomes atminumus un padomus. Tikai piešķirot reālus pienākumus ekonomikas un sociālo intresešu grupām un apbalvojot tās, ja grupas pieņem šos pienākumus, Valdība var sagaidīt, ka tās nopietni uztvers Padomi, kā arī Valdības ieceres saistībā ar to. EESK ar interesi atzīmē, ka Valdība gatavo pārskatu par Ekonomikas un Sociālo Padomi. Tomēr, tam nevajadzētu tikt izmantotam kā argumentam turpmākam aizkavējumam organizētās pilsoniskās sabiedrības aktīvai līdzdalībai ekonomikas un sociālo darbības plānu izstrādāšanā Turcijā.

| 5.6 | Lai stiprinātu Turcijas pilsonisku sabiedrību, Valdībai ne tikai ir jābeidz tās iejaukšanās patiesās NVO un ekonomikas un sociālo interešu grupu darbībās. Bet tai būtu labāk jāveicina to rašanos, jāatvieglo to darbs un jāsadarbojas ar tām. |
| --- | --- |

5.6

Lai stiprinātu Turcijas pilsonisku sabiedrību, Valdībai ne tikai ir jābeidz tās iejaukšanās patiesās NVO un ekonomikas un sociālo interešu grupu darbībās. Bet tai būtu labāk jāveicina to rašanos, jāatvieglo to darbs un jāsadarbojas ar tām.

| 5.7 | EESK atzinums ir, ka pozitīvs lēmums sarunu uzsākšanā par Turcijas pievienošanos ES tiks pieņemts, ja Turcijas Valdība līdz nākamajam decembrim:






  — | uzsāks pasākumus ar mērķi apmierināt prasības attiecībā uz armijas lomu Turcijas sabiedrībā, apspriestās paragrāfos 4.3.1 un 4.3.2; |
| --- | --- | --- |

5.7

EESK atzinums ir, ka pozitīvs lēmums sarunu uzsākšanā par Turcijas pievienošanos ES tiks pieņemts, ja Turcijas Valdība līdz nākamajam decembrim:

—

uzsāks pasākumus ar mērķi apmierināt prasības attiecībā uz armijas lomu Turcijas sabiedrībā, apspriestās paragrāfos 4.3.1 un 4.3.2;

| — | parādīs, konkrētos pasākumos, apņemšanos pilnībā ieviest praksē juridiskās reformas, kas attiecas uz Kurdu kultūras tiesībām valsts Dienvidaustrumu provincēs, |
| --- | --- |

—

parādīs, konkrētos pasākumos, apņemšanos pilnībā ieviest praksē juridiskās reformas, kas attiecas uz Kurdu kultūras tiesībām valsts Dienvidaustrumu provincēs,

| — | sāks īstenot izteiktos nodomus un uzņemtās saistības attiecībā uz pārvietoto cietušo labprātīgo atgriešanu, ārstēšanu un kompensācijām pēc vardarbības dienvidaustrumos 1980.-jos un 1990.-jos gados; |
| --- | --- |

—

sāks īstenot izteiktos nodomus un uzņemtās saistības attiecībā uz pārvietoto cietušo labprātīgo atgriešanu, ārstēšanu un kompensācijām pēc vardarbības dienvidaustrumos 1980.-jos un 1990.-jos gados;

| — | veidos likumdošanu un praksi par tirdzniecības apvienības pamattiesībām un brīvībām pilnā mērā saskaņā ar ILO 87. un 98. Konvencijām; |
| --- | --- |

—

veidos likumdošanu un praksi par tirdzniecības apvienības pamattiesībām un brīvībām pilnā mērā saskaņā ar ILO 87. un 98. Konvencijām;

| — | iztīrīs Asociāciju Likumu no visiem antidemokrātiskiem spriedumiem un praksē atturēsies no ierobežojumiem autentisku pilsonisku sabiedrības organizāciju brīvai darbībai, ieskaitot reliģiskus veidojumus; |
| --- | --- |

—

iztīrīs Asociāciju Likumu no visiem antidemokrātiskiem spriedumiem un praksē atturēsies no ierobežojumiem autentisku pilsonisku sabiedrības organizāciju brīvai darbībai, ieskaitot reliģiskus veidojumus;

| — | izveidos apstākļus Turcijas Ekonomikas un sociālo lietu Padomes brīvai un neatkarīgai funkcionēšanai, kā arī pamatus saturiskai un konstruktīvai sadarbībai ar šo Padomi. |
| --- | --- |

—

izveidos apstākļus Turcijas Ekonomikas un sociālo lietu Padomes brīvai un neatkarīgai funkcionēšanai, kā arī pamatus saturiskai un konstruktīvai sadarbībai ar šo Padomi.

| 5.8 | Pēc EESK domām, Turcijas valdības līdz šim veiktās reformas saistībā ar bruņoto spēku lomu sabiedrībā kā arī kurdu dienvidaustrumos kultūras tiesībām, ir ticams progress punkta 5.3.1 nozīmē. |
| --- | --- |

5.8

Pēc EESK domām, Turcijas valdības līdz šim veiktās reformas saistībā ar bruņoto spēku lomu sabiedrībā kā arī kurdu dienvidaustrumos kultūras tiesībām, ir ticams progress punkta 5.3.1 nozīmē.

| 5.9 | Ja līdz 2004. gada decembrim tiek izpildīti pārējie četri kritēriji, minēti 5.7 punkta domuzīmēs, Komiteja uzskata, ka ir nodibināts stabils pamats sarunu uzsākšanai, kuras noteiktā laikā abām pusēm var nest auglīgus rezultātus. Šajā gadījumā EESK uzskata, ka jebkurai Eiropas institūcijai, tostarp arī pašai Komitejai, jāsāk izklāstīt ietekmes aspekti, ko Turcijas pievienošanās radītu ES funkcionēšanai un koncepcijai. Kā šādas pievienošanās rezultāts ES tiktu dziļi paplašināta un padziļināta, kam būtu nepieciešama liela Eiropas sabiedrības sapratne. |
| --- | --- |

5.9

Ja līdz 2004. gada decembrim tiek izpildīti pārējie četri kritēriji, minēti 5.7 punkta domuzīmēs, Komiteja uzskata, ka ir nodibināts stabils pamats sarunu uzsākšanai, kuras noteiktā laikā abām pusēm var nest auglīgus rezultātus. Šajā gadījumā EESK uzskata, ka jebkurai Eiropas institūcijai, tostarp arī pašai Komitejai, jāsāk izklāstīt ietekmes aspekti, ko Turcijas pievienošanās radītu ES funkcionēšanai un koncepcijai. Kā šādas pievienošanās rezultāts ES tiktu dziļi paplašināta un padziļināta, kam būtu nepieciešama liela Eiropas sabiedrības sapratne.

| 5.10 | Neatkarīgi no Decembra Padomes lēmuma, EESK turpinās tās rezultatīvo sadarbību ar Turcijas organizēto pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

5.10

Neatkarīgi no Decembra Padomes lēmuma, EESK turpinās tās rezultatīvo sadarbību ar Turcijas organizēto pilsonisko sabiedrību.

Briselē, 2004. gada 1. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Sociālais dialogs un ekonomiskās un sociālās tiesības Turcijā

1

(2)  Piemēri ir – armijas virsnieku pensiju fonds, kuram pieder banka un akciju sabiedrība, kas cita starpā ir kā Turcijas kolēģe nozīmīgākajos kopuzņēmumos automobiļu industrijā. Pēc OYAK sniegtās informācijas, tās veidotas kā korporatīvasvienības ar finansiālu un administratīvu autonomiju, kuras, kā jebkuras citas šāda veida institūcijas ir Turcijas Civilo unTirdzniecības tiesību subjekti. To galvenais uzdevums ir sniegt palīdzību biedriem, papildus tai, ko dod Turcijas valsts sociālās apdrošināšanas sistēma, un principā OYAK var tikt salīdzināts ar ES eksistējošo pensiju fondu otro pīlāru.

2

Visi bruņoto spēku locekļi, ieskaitot arī civilos ierēdņus, ir OYAK pensiju fonda locekļi. Tie paliek par OYAK pastāvīgiemlocekļiem. Neskatoties uz savu locekļu bāzes veidošanu, OYAK darbojas neatkarīgi no valsts un Turcijas bruņotajiem spēkiem, savā investīciju vai saimnieciskajā darbībā, līdzekļu pārskaitīšanā vai valstiskajā palīdzībā vai citā finansiāla atbalsta veidā. OYAK ir arodu pensiju fonds, kuram līdzīgi ir ES.

Kā caurspīdīguma politikas daļa, OYAK publicē ikgadējos ziņojumus, kas domāti plašai sabiedrībai un šīs institūcijas kā arī pakļauto organizāciju budžeta ziņojumi katru gadu tiek auditēti no starptautiskām auditorfirmām. OYAK dod papildus pensiju palīdzību

(3)  Cassina kundzes un Guvenc kunga ziņojums par Reģionālajām atšķirībām Turcijā/ Reģionālo attīstību

3

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/86 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/86

---

Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai- sociālās sistēmas modernizācija vairāk un labākām darba vietām: vispārēja pieeja, lai dotu ieguldījumu darbam, kas atmaksājas

COM(2003) 842 galīgā red.

(2004/C 302/18)

2004. gada 5. janvārī Komisija nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, saskaņā ar Eiropas Kopienas Līguma 262 pantu, sniegt savu atzinumu par: “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai- sociālās sistēmas modernizācija vairāk un labākām darba vietām: vispārēja pieeja, lai dotu ieguldījumu darbam, kas atmaksājas”

Nodarbinātības, sociālo jautājumu un Savienības pilsonības darba grupa, kas bija atbildīga par darba sagatavošanu attiecīgajā jomā, pieņēma tās atzinumu 2004. gada 14. jūnijā. Ziņojuma sniedzēja bija St Hill kundze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā 410. Plenārajā sesijā (2004. gada 1. jūlija sēdē) ar 130 balsīm “par”, 13 balsīm “pret” un 24 “atturoties” pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Šajā pavasarī Eiropas Padome lūdza pēc šeit apskatītā ziņojuma un tikās, lai apspriestos par sociālās aizsardzības sistēmas uzlabošanu un modernizāciju ar mērķi padarīt to nodarbinātībai draudzīgāku. Šis mērķis būtu jāsasniedz ar pastiprinātu stimulu ietekmes uzsvēršanu. Šeit runa ir par dalībvalstu pabalstu sistēmu, savienojamību starp ģimeni un darbu, amata pensijas un un palīdzība nabadzības un sociālās izstumtības samazināsanai. Tikšanās notika pēc 2003. gada novembra Eiropas Komisijas uzdevumu vienības Nodarbinātība (1) gala ziņojuma. Paziņojumos par šiem diviem nozīmīgajiem notikumiem tiek izcelti lielākie Eiropas nodarbinātības politikas izaicinājumi un norādīts uz reformām, kuras jāveic, ja Eiropa grib sasniegt pašas nosprausto mērķi Lisabonas stratēģijā.
  Pastāv vienprātība par to, ka ES Eiropas Padomes Lisabonā nosprausto mērķi, kļūt par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomisko telpu pasaulē- ekonomisko telpu, kura ir spējīga līdz 2010. gadam vienot ekonomisko pieaugumu ar vairāk un labākām darba vietām un lielāku sociālo vienotību, sasniegs ar novēlošanos. Abos dokumentos ir norādīts, ka Lisabonā nospraustie mērķi gan ir godkārīgi, bet Eiropa nevar atļauties tos nesasniegt. Dalībvalstu gatavība uz pastiprinātām pūlem ir priekšnosacījums Lisabonas mērķu realizēšanai.
  Uz patreizējo laika punktu visi oficiālie indikatori norāda uz to, ka vairāk un labāku darba vietu radīšana ir atkarīga no sekojošiem četriem centrālajiem nosacījumiem:






  1. | Jāpalielina darba spēka un uzņēmumu piemērošanās potenciāls. |
| --- | --- | --- |

1.1

Šajā pavasarī Eiropas Padome lūdza pēc šeit apskatītā ziņojuma un tikās, lai apspriestos par sociālās aizsardzības sistēmas uzlabošanu un modernizāciju ar mērķi padarīt to nodarbinātībai draudzīgāku. Šis mērķis būtu jāsasniedz ar pastiprinātu stimulu ietekmes uzsvēršanu. Šeit runa ir par dalībvalstu pabalstu sistēmu, savienojamību starp ģimeni un darbu, amata pensijas un un palīdzība nabadzības un sociālās izstumtības samazināsanai. Tikšanās notika pēc 2003. gada novembra Eiropas Komisijas uzdevumu vienības Nodarbinātība (1) gala ziņojuma. Paziņojumos par šiem diviem nozīmīgajiem notikumiem tiek izcelti lielākie Eiropas nodarbinātības politikas izaicinājumi un norādīts uz reformām, kuras jāveic, ja Eiropa grib sasniegt pašas nosprausto mērķi Lisabonas stratēģijā.

Pastāv vienprātība par to, ka ES Eiropas Padomes Lisabonā nosprausto mērķi, kļūt par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomisko telpu pasaulē- ekonomisko telpu, kura ir spējīga līdz 2010. gadam vienot ekonomisko pieaugumu ar vairāk un labākām darba vietām un lielāku sociālo vienotību, sasniegs ar novēlošanos. Abos dokumentos ir norādīts, ka Lisabonā nospraustie mērķi gan ir godkārīgi, bet Eiropa nevar atļauties tos nesasniegt. Dalībvalstu gatavība uz pastiprinātām pūlem ir priekšnosacījums Lisabonas mērķu realizēšanai.

Uz patreizējo laika punktu visi oficiālie indikatori norāda uz to, ka vairāk un labāku darba vietu radīšana ir atkarīga no sekojošiem četriem centrālajiem nosacījumiem:

1.

Jāpalielina darba spēka un uzņēmumu piemērošanās potenciāls.

| 2. | Darba tirgū ir jāiekļauj un jāizved vairāk cilvēku. |
| --- | --- |

2.

Darba tirgū ir jāiekļauj un jāizved vairāk cilvēku.

| 3. | Vairāk un eficientāk ir jāinvestē cilvēciskajā kapitālā. |
| --- | --- |

3.

Vairāk un eficientāk ir jāinvestē cilvēciskajā kapitālā.

| 4. | Reformas jāīsteno efektīvāk ar labākas vadīšanas palīdzību. |
| --- | --- |

4.

Reformas jāīsteno efektīvāk ar labākas vadīšanas palīdzību.

Kamēr šie tālejoši piedāvājuma veida priekšlikumi viennozīmīgi ir nacionālo valdību kompetences jomā, šājā atzinumā ir minēta arī nepieciešamība pēc īstas valsts - privātas partnerības darbam, kas atmaksājas, ņemot vērā arī darba devēju atbildību šajā nozīmīgajā mērķī.

| 1.2 | Jaunākie novērtējumi ir motivēti arī ar cenšanos nodrošināt, ka stimuliem darba spēka piedāvājuma palielināšanai pretī stāv efektīvi pasākumi, kuri rūpējas par atbilstošu sociālo aizsardzību visiem pie tās pašas publisko izdevumu efektivitātes šajā jomā. Šāds līdzsvars ir ļoti nozīmīgs, ja valstis grib izvairīties no ilglaicīga potenciāla drauda, kas rodas no Eiropas iedzīvotāju novecošanās, kas ir perspektīva, kura ne tikai nopietni ietekmēs optimālu nodarbināto skaita saglabāšanu, bet apdraudēs arī Eiropas sociālās sistēmas dzīvotspēju. Apdalīto grupu kā mātes, rasu minoritātes, cilvēku ar invaliditāti un jaunu cilvēku ar prekārām nodarbinātības attiecībām pastiprināta saistīšana pie darba tirgus veido svarīgu mērķi attiecībā uz eficientu sociālas aizsardzības un nodarbinātības veicināšanas pasākumu sasaisti. Priekšā esošajā atzinumā šīs grupas tiek izķertas, jo politikai ir mazāk saprātīgi izstrādāt izsmeļošu uzskaitījumu par visām iedomājamām nelabvēlībām, un tā kā augšā minētajām grupām ir grūti pārvarēt savas nelabvēlības, jo trūkstošā darba tirgus politikas dalījuma dēļ vēl joprojām netiek nošķirts starp dažādiem nelabvēlību veidiem. |
| --- | --- |

1.2

Jaunākie novērtējumi ir motivēti arī ar cenšanos nodrošināt, ka stimuliem darba spēka piedāvājuma palielināšanai pretī stāv efektīvi pasākumi, kuri rūpējas par atbilstošu sociālo aizsardzību visiem pie tās pašas publisko izdevumu efektivitātes šajā jomā. Šāds līdzsvars ir ļoti nozīmīgs, ja valstis grib izvairīties no ilglaicīga potenciāla drauda, kas rodas no Eiropas iedzīvotāju novecošanās, kas ir perspektīva, kura ne tikai nopietni ietekmēs optimālu nodarbināto skaita saglabāšanu, bet apdraudēs arī Eiropas sociālās sistēmas dzīvotspēju. Apdalīto grupu kā mātes, rasu minoritātes, cilvēku ar invaliditāti un jaunu cilvēku ar prekārām nodarbinātības attiecībām pastiprināta saistīšana pie darba tirgus veido svarīgu mērķi attiecībā uz eficientu sociālas aizsardzības un nodarbinātības veicināšanas pasākumu sasaisti. Priekšā esošajā atzinumā šīs grupas tiek izķertas, jo politikai ir mazāk saprātīgi izstrādāt izsmeļošu uzskaitījumu par visām iedomājamām nelabvēlībām, un tā kā augšā minētajām grupām ir grūti pārvarēt savas nelabvēlības, jo trūkstošā darba tirgus politikas dalījuma dēļ vēl joprojām netiek nošķirts starp dažādiem nelabvēlību veidiem.

| 1.3 | ES līmenī dalībvalstu centieni modernizēt savu sociālo sistēmu un veidot to nodarbinātībai draudzīgāku, tiek dzīta uz priekšu ar pastiprinātu ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas koordināciju. 2010. gadam ES ir uzstādījusi godkārīgu mērķi: kopējais nodarbinātības līmenis ir jāpaceļ uz 70 %, sieviešu nodarbinātības līmenis uz 60 %, un 55 līdz 64 gadu veco uz 50 %. Šie mērķi balstās uz dažādām vadlīnijām un ieteikumiem, kuri ietverti Plašajās Ekonomikas Politikas vadlīnijās un Nodarbinātības vadlīnijās kā arī atklātās koordinācijas metodes kopējos mērķos pensiju un sociālās iesaistīšanas jomās. |
| --- | --- |

1.3

ES līmenī dalībvalstu centieni modernizēt savu sociālo sistēmu un veidot to nodarbinātībai draudzīgāku, tiek dzīta uz priekšu ar pastiprinātu ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas koordināciju. 2010. gadam ES ir uzstādījusi godkārīgu mērķi: kopējais nodarbinātības līmenis ir jāpaceļ uz 70 %, sieviešu nodarbinātības līmenis uz 60 %, un 55 līdz 64 gadu veco uz 50 %. Šie mērķi balstās uz dažādām vadlīnijām un ieteikumiem, kuri ietverti Plašajās Ekonomikas Politikas vadlīnijās un Nodarbinātības vadlīnijās kā arī atklātās koordinācijas metodes kopējos mērķos pensiju un sociālās iesaistīšanas jomās.

2.   Vispārējas piezīmes

| 2.1 | Ir svarīgi, ka šī modernizācija tiek veikta vidējā- ilglaicīgā perspektīvā, jo apņemšanās vairāk cilvēkus izvest darba tirgū ir saistīta arī ar izmaksām, gan bezdarbniekiem un ekonomiski neaktīvajiem, gan arī valstij, tā ka reformas vispirms var dot palielinātas izmaksas, pirms valsts slogs ar bezdarbu vai mazu nodarbinātību var tikt samazināts. Publiskās un privātās investīcijas iedzīvotāju sagatavošanai uz zināšanām balstītai ekonomikai un cilvēciskā kapitāla strādāt spējīgo pastāvīga attīstība ir gan ilgs process, kurš līdz tā nobeigumam varētu aizņemt vairāk kā 20 gadus, bet tas ir labākais ceļš veiksmīgai kādas valsts darba tirgus transformēšanai. Maz kvalificētiem darba ņēmējiem ir nepieciešamība pēc atbalsta no valsts un privātām investīcijām augstākai kvalifikācijai, konkrēti, pastāv nepieciešamība pēc tālakizglītības iespējām no valstisko institūciju un no darba devēja puses, lai šādi darba ņēmēji varētu atbilst uz zināšanām balstītas ekonomikas izmainītajām prasībām. Produktivitātes kāpināšanas ietekme ilglaicīgos, ar piedāvajumu saistītos pasākumos, pastāv maz kvalificēta darba piedāvājuma pamazināšanā, bezdarba pazemināšanā (īpaši ilgstošā bezdarba), tie kāpina nodarbinātības kvotu (īpaši sieviešu) kā arī kāpina kopējo produktivitāti. Šie iznākumi ir ilglaicīgi. Taču tikai ar piedāvājuma orientētu stratēģiju nepietiek Svarīgi ir arī celt pieprasījumu pēc darba spēka, tas ir, darba vietu piedāvājuma palielināšana ar atraktīvu nodarbinātībai draudzīgu un nodarbinātību veicinošu ekonomikas un finansu politiku. Dažas dalībvalstis, kuras uz cilvēciskā kapitāla kvalifikācijas rēķina koncentrējas uz ātirem iznākumiem darba radīšanā maz kvalificētiem darba ņēmējiem, nevarēs ilglaicīgi atrisināt dilemmu, kas rodas šai darba ņēmēju kategorijai no lēmuma starp zemiem ienākumiem vai nenodarbinātību to darba dzīves dažādajās fāzēs. Netieša ietekme ir gan iespējama, bet tikpat ātri tomēr var pazust, jo maz kvalificēta nodarbinātība šodienas globalizētajā ekonomikā nenodrošina ilglaicīgus ienākumus. Tādēļ izmaksu eficience ir tikpat svarīga ka izmaksu mazināšana. |
| --- | --- |

2.1

Ir svarīgi, ka šī modernizācija tiek veikta vidējā- ilglaicīgā perspektīvā, jo apņemšanās vairāk cilvēkus izvest darba tirgū ir saistīta arī ar izmaksām, gan bezdarbniekiem un ekonomiski neaktīvajiem, gan arī valstij, tā ka reformas vispirms var dot palielinātas izmaksas, pirms valsts slogs ar bezdarbu vai mazu nodarbinātību var tikt samazināts. Publiskās un privātās investīcijas iedzīvotāju sagatavošanai uz zināšanām balstītai ekonomikai un cilvēciskā kapitāla strādāt spējīgo pastāvīga attīstība ir gan ilgs process, kurš līdz tā nobeigumam varētu aizņemt vairāk kā 20 gadus, bet tas ir labākais ceļš veiksmīgai kādas valsts darba tirgus transformēšanai. Maz kvalificētiem darba ņēmējiem ir nepieciešamība pēc atbalsta no valsts un privātām investīcijām augstākai kvalifikācijai, konkrēti, pastāv nepieciešamība pēc tālakizglītības iespējām no valstisko institūciju un no darba devēja puses, lai šādi darba ņēmēji varētu atbilst uz zināšanām balstītas ekonomikas izmainītajām prasībām. Produktivitātes kāpināšanas ietekme ilglaicīgos, ar piedāvajumu saistītos pasākumos, pastāv maz kvalificēta darba piedāvājuma pamazināšanā, bezdarba pazemināšanā (īpaši ilgstošā bezdarba), tie kāpina nodarbinātības kvotu (īpaši sieviešu) kā arī kāpina kopējo produktivitāti. Šie iznākumi ir ilglaicīgi. Taču tikai ar piedāvājuma orientētu stratēģiju nepietiek Svarīgi ir arī celt pieprasījumu pēc darba spēka, tas ir, darba vietu piedāvājuma palielināšana ar atraktīvu nodarbinātībai draudzīgu un nodarbinātību veicinošu ekonomikas un finansu politiku. Dažas dalībvalstis, kuras uz cilvēciskā kapitāla kvalifikācijas rēķina koncentrējas uz ātirem iznākumiem darba radīšanā maz kvalificētiem darba ņēmējiem, nevarēs ilglaicīgi atrisināt dilemmu, kas rodas šai darba ņēmēju kategorijai no lēmuma starp zemiem ienākumiem vai nenodarbinātību to darba dzīves dažādajās fāzēs. Netieša ietekme ir gan iespējama, bet tikpat ātri tomēr var pazust, jo maz kvalificēta nodarbinātība šodienas globalizētajā ekonomikā nenodrošina ilglaicīgus ienākumus. Tādēļ izmaksu eficience ir tikpat svarīga ka izmaksu mazināšana.

| 2.2 | Kaut arī sociālo sasniegumu un nodokļu sistēmā paredzētie tradicionālie stimuli paliek pasākumu, ar kuriem darbs jāpadara par atmaksājušos, centrā, tomēr citiem pasākumiem, kā bērnu aprūpei, pieejai labākai infrastruktūrai invalīdiem, izglītībai un labai veselības aprūpei pieaugošā apmērā tiek dota tikpat svarīga loma. Tādēļ visaptveroši valstiski pasākumi ar plašu finansiālu un citu stimulu spektru darba vietu radīšanas un saglabāšanas veicināšanai ir vairāk ieteicami kā pasākumi, kas vērsti vienpusīgi uz vienu vai otru metodi. Arī šeit jautājums par aprūpi un investīcijām cilvēciskajā kapitālā jāizvērtē noturīguma ilglaicīguma aspektā no saņēmēja viedokļa (piremēram, strādājošu vecāku bērni, un ne strādājoši vecāki paši), jo šīs tiesības un pasākumi veido pamatu ātrākai cilvēciskā kapitāla attīstībai darba tirgus laukā vēlākajiem gadiem. Eiropas Struktūrfondi būtu jāiesaista labākai maz kvalificēta darbaspēka atbalstīšanai kā arī ilglaicīgās svarīgās investīcijās cilvēciskajā kapitālā un sociālajās infrastruktūrās. |
| --- | --- |

2.2

Kaut arī sociālo sasniegumu un nodokļu sistēmā paredzētie tradicionālie stimuli paliek pasākumu, ar kuriem darbs jāpadara par atmaksājušos, centrā, tomēr citiem pasākumiem, kā bērnu aprūpei, pieejai labākai infrastruktūrai invalīdiem, izglītībai un labai veselības aprūpei pieaugošā apmērā tiek dota tikpat svarīga loma. Tādēļ visaptveroši valstiski pasākumi ar plašu finansiālu un citu stimulu spektru darba vietu radīšanas un saglabāšanas veicināšanai ir vairāk ieteicami kā pasākumi, kas vērsti vienpusīgi uz vienu vai otru metodi. Arī šeit jautājums par aprūpi un investīcijām cilvēciskajā kapitālā jāizvērtē noturīguma ilglaicīguma aspektā no saņēmēja viedokļa (piremēram, strādājošu vecāku bērni, un ne strādājoši vecāki paši), jo šīs tiesības un pasākumi veido pamatu ātrākai cilvēciskā kapitāla attīstībai darba tirgus laukā vēlākajiem gadiem. Eiropas Struktūrfondi būtu jāiesaista labākai maz kvalificēta darbaspēka atbalstīšanai kā arī ilglaicīgās svarīgās investīcijās cilvēciskajā kapitālā un sociālajās infrastruktūrās.

| 2.3 | Daudzas dalībvalstis kopā ar sociālajiem partneriem gan liek uzsvaru uz aktīviem pasākumiem, kas palīdz cilvēkiem atkal iekļauties darba tirgū vai iegūt jaunu profesionālo orientāciju ar kvalifikācijas uzlabošanu, uzlabojot to nodarbinātības iespējas, taču daudz vairāk uzmanības būtu jāvelta nozīmīgajam faktoram kā pieprasījumam pēc darba spēka, kur pieder nodokļu stimuli un labas darba devēja prakses atbalstīšana, lai varētu tikt atbalstītas vājās ekonomiskās grupas kā vecāka gada gājuma darba ņēmēji vai bezdarbnieki. EESK aicina atbildīgās ES institūcijas veicināt un uzlabot pieprasījumu stimulējošus pasākumus, kuri pozitīvi ietekmē nodarbinātības kvalitāti un apjomu un aicina iekļaut piemērus un perspektīvas kopējās sociālās atbildības lomai Lisabonas stratēģijas nodarbinātības mērķu sasniegšanai. Kā darba devējiem, tā darba ņēmējiem jāpiedalās projektā darbam, kas atmaksājas. Pieprasījuma stimulējoši pasākumi prasa līdzsvarotu, uz visu iesaistīto priekšrocībām balstītu pieeju. Tam vajadzētu darba devējiem dot iespēju koncentrēties uz savu centrālo ekonomisko darbību un radīt darba vietas, un darba meklētājiem savukārt ļaut atrast darba vietas, kuru samaksas līmenis ir labāks kā bezdarbnieka pabalsta vai sociālās palīdzības līmenis un ir eksistences nodrošinošs. Komiteja jau ir norādījusi, ka: “Dalībvalstu nodokļu un sociālās drošības sistēmas (vajag) izveidot tā, lai darba ņēmējiem atmaksājas iziet darba tirgū, tur palikt un veidot karjeru, un (būtu) jāsavieno ar pasākumiem, kuri ceļ pieejamo darba vietu skaitu.” (2) |
| --- | --- |

2.3

Daudzas dalībvalstis kopā ar sociālajiem partneriem gan liek uzsvaru uz aktīviem pasākumiem, kas palīdz cilvēkiem atkal iekļauties darba tirgū vai iegūt jaunu profesionālo orientāciju ar kvalifikācijas uzlabošanu, uzlabojot to nodarbinātības iespējas, taču daudz vairāk uzmanības būtu jāvelta nozīmīgajam faktoram kā pieprasījumam pēc darba spēka, kur pieder nodokļu stimuli un labas darba devēja prakses atbalstīšana, lai varētu tikt atbalstītas vājās ekonomiskās grupas kā vecāka gada gājuma darba ņēmēji vai bezdarbnieki. EESK aicina atbildīgās ES institūcijas veicināt un uzlabot pieprasījumu stimulējošus pasākumus, kuri pozitīvi ietekmē nodarbinātības kvalitāti un apjomu un aicina iekļaut piemērus un perspektīvas kopējās sociālās atbildības lomai Lisabonas stratēģijas nodarbinātības mērķu sasniegšanai. Kā darba devējiem, tā darba ņēmējiem jāpiedalās projektā darbam, kas atmaksājas. Pieprasījuma stimulējoši pasākumi prasa līdzsvarotu, uz visu iesaistīto priekšrocībām balstītu pieeju. Tam vajadzētu darba devējiem dot iespēju koncentrēties uz savu centrālo ekonomisko darbību un radīt darba vietas, un darba meklētājiem savukārt ļaut atrast darba vietas, kuru samaksas līmenis ir labāks kā bezdarbnieka pabalsta vai sociālās palīdzības līmenis un ir eksistences nodrošinošs. Komiteja jau ir norādījusi, ka: “Dalībvalstu nodokļu un sociālās drošības sistēmas (vajag) izveidot tā, lai darba ņēmējiem atmaksājas iziet darba tirgū, tur palikt un veidot karjeru, un (būtu) jāsavieno ar pasākumiem, kuri ceļ pieejamo darba vietu skaitu.” (2)

| 2.4 | Publiskajam atbalstam savienot darbu un ģimeni būtu jāpalīdz ģimenēm to uzdevumu pildīšanā, kuri ir svarīgi sabiedrības organizēšanai un pastāvēšanai. Konkrēti, tas nozīmē ģimeņu atbalstīšanu dzemdībās, bērnu aprūpi un izglītošanu, kopt nepieciešamo aprūpi, īpaši slimo, invalīdu vai vecāku ģimenes locekļu. Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanos, šie pasākumi kļūst aizvien nozīmīgāki nekā līdzeklis apgriezt krītošo dzemdību skaitu. |
| --- | --- |

2.4

Publiskajam atbalstam savienot darbu un ģimeni būtu jāpalīdz ģimenēm to uzdevumu pildīšanā, kuri ir svarīgi sabiedrības organizēšanai un pastāvēšanai. Konkrēti, tas nozīmē ģimeņu atbalstīšanu dzemdībās, bērnu aprūpi un izglītošanu, kopt nepieciešamo aprūpi, īpaši slimo, invalīdu vai vecāku ģimenes locekļu. Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanos, šie pasākumi kļūst aizvien nozīmīgāki nekā līdzeklis apgriezt krītošo dzemdību skaitu.

| 2.5 | Taču ir svarīgi, lai veids, kā šie ģimenes atbalsti finansiāli tiek regulēti, neietekmē negatīvi darba stimulus. Dažās valstīs nodalījums starp ģimeņu pabalstiem nodarbinātajiem no vienas puses un pabalstiem bezdarbam no otras puses, dod savu ieguldījumu finansiālo darba stimulu palielināšanā, īpaši mātēm un sievietēm, kas rūpējas par vecākiem ģimenes locekļiem. Bērnu aprūpes pieejamības trūkums, augstu izmaksu vai fiziskas pieejamības dēļ, ir nozīmīgs šķērslis vecāku, īpaši sieviešu, profesionālajai līdzdalībai. Tādēļ īpaši apsveicami un atbalstāmi ir, ka atbalstītam, pietiekamam un pieejamam bērnu aprūpes piedāvājumam profesionālās līdzdalības veicināšanā, īpaši sieviešu, tiek piešķirta centrālā loma. Dažās dalībvalstīs sievietes dzemdēt spējīgā vecumā atturas no bērnu dzemdēšanas, jo ar bērna aprūpi saistītās personālās finansiālās izmaksas ir par augstu un veido sava veida strādājošo māšu aplikšanu ar nodokli. Kaut arī šīs izturēšanās no valstiskā viedokļa var likties tuvredzīga, tās nozīmē politisko lēmējdevēju taupīšanu nepareizā vietā, jo var tikt darīts vairāk, lai apturētu pastāvīgi mazinošos dzemdību skaitu Eiropā, nodrošinot ka ar tiek celta sieviešu nodarbinātības kvota ar finansiālu un nefinansiālu stimulu palīdzību. |
| --- | --- |

2.5

Taču ir svarīgi, lai veids, kā šie ģimenes atbalsti finansiāli tiek regulēti, neietekmē negatīvi darba stimulus. Dažās valstīs nodalījums starp ģimeņu pabalstiem nodarbinātajiem no vienas puses un pabalstiem bezdarbam no otras puses, dod savu ieguldījumu finansiālo darba stimulu palielināšanā, īpaši mātēm un sievietēm, kas rūpējas par vecākiem ģimenes locekļiem. Bērnu aprūpes pieejamības trūkums, augstu izmaksu vai fiziskas pieejamības dēļ, ir nozīmīgs šķērslis vecāku, īpaši sieviešu, profesionālajai līdzdalībai. Tādēļ īpaši apsveicami un atbalstāmi ir, ka atbalstītam, pietiekamam un pieejamam bērnu aprūpes piedāvājumam profesionālās līdzdalības veicināšanā, īpaši sieviešu, tiek piešķirta centrālā loma. Dažās dalībvalstīs sievietes dzemdēt spējīgā vecumā atturas no bērnu dzemdēšanas, jo ar bērna aprūpi saistītās personālās finansiālās izmaksas ir par augstu un veido sava veida strādājošo māšu aplikšanu ar nodokli. Kaut arī šīs izturēšanās no valstiskā viedokļa var likties tuvredzīga, tās nozīmē politisko lēmējdevēju taupīšanu nepareizā vietā, jo var tikt darīts vairāk, lai apturētu pastāvīgi mazinošos dzemdību skaitu Eiropā, nodrošinot ka ar tiek celta sieviešu nodarbinātības kvota ar finansiālu un nefinansiālu stimulu palīdzību.

| 2.6 | Profesionālā un ģeogrāfiskā mobilitāte ir nozīmīga ekonomiskās eficientātes augstam līmenim. Tādēļ jāveic pasākumi, kuri nodrošina, ka tiesības uz tiesiskām vai uzņēmumu pensiju sistēmām saglabājas darba devēja vai dzīvesvietas maiņas gadījumā ES robežās. Svarīgi ir arī domāt par tiem, kuri pieņem kādu nodarbinātību, vai kļūst no darba ņēmēja par uzņēmēju, lai baudītu atbilstošu sociālo aizsardzību. Pastāv arī iespēja reducēt tikai bezdarba novēršanai domātu mobilitāti, atdzīvinot stagnējošas lokālās ekonomikas valstisku-privātu partnerību investīciju veidā, kas koncentrējas uz lokāliem darba tirgiem. Augstāka profesionālā mobilitāte, no vienas puses, var gan novest pie speciālu kvalifikāciju pārvietošanās no viena reģiona uz otru, taču, no otras puses, mobilitāte dod indivīdam iespēju pārcelties tur, kur pastāv efektīvs pieprasījums pēc viņa spējām un pastāv tehnoloģijas transfēra iespējas, kas ceļ viņa patreizējās kvalifikācijas. Tādēļ mobilitāte nevar tikt tikai īsredzīgi novērtēta kā zaudējums, bet gan daudz vairāk kā ietekmīga nozīmīgu talantu un kvalifikāciju alokācija tur, kur pēc tiem ir vislielākais pieprasījums. |
| --- | --- |

2.6

Profesionālā un ģeogrāfiskā mobilitāte ir nozīmīga ekonomiskās eficientātes augstam līmenim. Tādēļ jāveic pasākumi, kuri nodrošina, ka tiesības uz tiesiskām vai uzņēmumu pensiju sistēmām saglabājas darba devēja vai dzīvesvietas maiņas gadījumā ES robežās. Svarīgi ir arī domāt par tiem, kuri pieņem kādu nodarbinātību, vai kļūst no darba ņēmēja par uzņēmēju, lai baudītu atbilstošu sociālo aizsardzību. Pastāv arī iespēja reducēt tikai bezdarba novēršanai domātu mobilitāti, atdzīvinot stagnējošas lokālās ekonomikas valstisku-privātu partnerību investīciju veidā, kas koncentrējas uz lokāliem darba tirgiem. Augstāka profesionālā mobilitāte, no vienas puses, var gan novest pie speciālu kvalifikāciju pārvietošanās no viena reģiona uz otru, taču, no otras puses, mobilitāte dod indivīdam iespēju pārcelties tur, kur pastāv efektīvs pieprasījums pēc viņa spējām un pastāv tehnoloģijas transfēra iespējas, kas ceļ viņa patreizējās kvalifikācijas. Tādēļ mobilitāte nevar tikt tikai īsredzīgi novērtēta kā zaudējums, bet gan daudz vairāk kā ietekmīga nozīmīgu talantu un kvalifikāciju alokācija tur, kur pēc tiem ir vislielākais pieprasījums.

| 2.7 | Fiziska un garīga nodarbinātības nespēja nozīmīgi mazina darba spēka piedāvājumu, īpaši 50 un 60 gadīgo klasē, kuri ir īpaša mērķgrupa Eiropas stratēģijā “Darbs, kas atmaksājas”. Dažās dalībvalstīs līdz

  vai pat līdz

  personu vecuma grupā starp 55 un 59 gadiem un 60 līdz 64 gadiem, saņem darba nespējas pensiju. Šis fakts norāda uz nopietniem apgrūtinājumiem šodienas darba pasaulē, kas var būt ļoti kaitējoši fiziskai un garīgai veselībai. Šai problēmai, kas saistīta ar darba medicīnas jautājumiem, jāpieiet ar piemērotām preventīvās darba un veselības aizsardzības un darba nosacījumu uzlabošanas stratēģijām. Nepastāvot pilnīgai darba nespējai, bet tikai mazinātai nespējai, skartajai personai iespējas atrast tās ierobežojumiem atbilstošu piemērotu darba vietu ir ļoti niecīgas. Tādēļ būtu jāpalielina darba vietu piedāvājums šajā jomā, lai dotu iespējas arī cilvēkiem ar mazinātām darba spējām. Daudzi cilvēki, kuri atrodas šajā nosegtajā bezdarbā, labprāt būtu nodarbināti, ja tie ir vēl pietiekami ražīgi. Dalībvalstīm būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka nodarbinātība un nespējas pabalsti nedzen nespējīgos darba ņēmējus bezdarba tīklos, bet gan veicina papildinošos dažādos sociālās politikas veidus nespējīgo darba ņēmēju interesēs. Taču jāpatur prātā, ka ir dažādas invaliditātes vai mazinātas darba spējas kategorijas un jauns domu veids invaliditāti definē kā sabiedrības reakciju uz vienu personu, kas tādēļ tiek kvalificēta kā invalīda, bez fiziska vai garīga traucējuma paša par sevi, kas nosaka, vai persona ir invalīda vai nav. Šajā vietā Komiteja gribētu brīdināt no pasākumiem, kuri ved uz nenodomātu patiesā bezdarba līmeņa slēpšanu. Vienlaikus paliekot nespējīgo personu vajadzību aizsargājoša un atbalstoša, svarīga ir ciešāka sadarbība starp valstīm labākās prakses novērošanai un īstenošanai invaliditātes politikas jomā. Tam ir nepieciešamība pēc atklāta koordinēšanas ietvara labākajām praksēm un veiksmīgākajiem pasākumiem atbalsta došanas nozīmē, kuri kalpo visu nodarbinātības un patstāvības veicināšanai, neatkarīgi no garīgās un fiziskas spējas. |
| --- | --- |

2.7

Formula

Formula

| 2.8 | Eiropas Padome Stokholmā formulēja godkārīgo mērķi attiecībā uz vecākiem darba ņēmējiem, celt nodarbinātības kvotu 55 un 64 gadu veco personu vidū uz 50 % (2002. gadā šī kvota bija 40,1 %, vecuma grupā starp 60 un 64 pat tikai 25 %). Barselonas Eiropas Padome noteica dalībvalstīm papildinošu, arī godkārīgu mērķi, līdz 2010. gadam vidējo efektīvo pensijas vecumu palielināt par 5 gadiem. No šī mērķa sasniegšanas ir atkarīgs, vai sociālās aizsardzības nākotnes finansiālais ilglaicīgums ir nodrošināts un īpaši, vai ir nodrošināti atbilstoši ienākumi nākotnes pensionāriem. Komiteja to uzskata par saprātīgu mērķi. |
| --- | --- |

2.8

Eiropas Padome Stokholmā formulēja godkārīgo mērķi attiecībā uz vecākiem darba ņēmējiem, celt nodarbinātības kvotu 55 un 64 gadu veco personu vidū uz 50 % (2002. gadā šī kvota bija 40,1 %, vecuma grupā starp 60 un 64 pat tikai 25 %). Barselonas Eiropas Padome noteica dalībvalstīm papildinošu, arī godkārīgu mērķi, līdz 2010. gadam vidējo efektīvo pensijas vecumu palielināt par 5 gadiem. No šī mērķa sasniegšanas ir atkarīgs, vai sociālās aizsardzības nākotnes finansiālais ilglaicīgums ir nodrošināts un īpaši, vai ir nodrošināti atbilstoši ienākumi nākotnes pensionāriem. Komiteja to uzskata par saprātīgu mērķi.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1 | Blakus specifiskiem, mērķtiecīgiem ekonomiski politiskiem pasākumiem, mērķis padarīt darbu par atmaksājošos, ir procesa jautājums. Joma kurā arī nepieciešamas reformas, lai padarītu darbu par atmaksājušos, ir darba ņēmēju situācija, kuri priekšlaicīgi pirms pensijas vecuma sasniegšanas šķiras no apmaksāta darba. Tā piemēram, daudzās dalībvalstīs personas ar ilgu iemaksu periodu var pieprasīt pensiju ilgi pirms parastā pensiju vecuma, kas gan bieži ir saistīts ar nopietniem finansiāliem zaudējumiem. Šie darba ņēmēji vēl varētu dot ekonomisku ieguldījumu un lēmumu par to vajadzētu padarīt vienkāršāku, arī radot darba tirgus vidi, kas ir atbilstīga vecāku cilvēku vajadzībām. Priekšlaicīga sieviešu iziešana no darba dzīves ne vienmēr ir brīvprātīga lēmuma rezultāts, bet bieži atrodas saistībā ar sievietēm naidīgu diskrimināciju darba vietā. Tas iespaido arī iegūstamo pensiju prasības sievietēm, kuras savu karjeru parasti grūtniecības un bērnu/vecu cilvēku kopšanas dēļ pārtraukušas, iedzītas nedrošā “sievišķīgā” mazatlīdzinātā nodarbinātībā un cietušas no dzimumu specifiska atalgojuma, kā dēļ to iemaksu maksājumi vecuma sistēmā tiek ietekmēti garuma, skaita un lieluma ziņā un vēl vairāk pasliktina to ekonomisko pensijas vecuma perspektīvu ar apmaksātas darbības priekšlaicīgu pārtraukšanu. Nabadzība kā augošs ar sievietēm saistīts fenomens, jau ilgu laiku rada rūpes, un Eiropas novecošanās prasa, lai politika nekavējoties rūpētos par sieviešu ekonomisko iespēju uzlabošanu visās dzīves fāzēs. Tā būtu kaut vai lielāka papildu laiku novērtēšana par bērnu kopšanas laikiem nozīmīgs pasākums, kas mazinātu sieviešu apdalīšanas ietekmi aktīvajā darba dzīvē pensijas laikā. |
| --- | --- |

3.1

Blakus specifiskiem, mērķtiecīgiem ekonomiski politiskiem pasākumiem, mērķis padarīt darbu par atmaksājošos, ir procesa jautājums. Joma kurā arī nepieciešamas reformas, lai padarītu darbu par atmaksājušos, ir darba ņēmēju situācija, kuri priekšlaicīgi pirms pensijas vecuma sasniegšanas šķiras no apmaksāta darba. Tā piemēram, daudzās dalībvalstīs personas ar ilgu iemaksu periodu var pieprasīt pensiju ilgi pirms parastā pensiju vecuma, kas gan bieži ir saistīts ar nopietniem finansiāliem zaudējumiem. Šie darba ņēmēji vēl varētu dot ekonomisku ieguldījumu un lēmumu par to vajadzētu padarīt vienkāršāku, arī radot darba tirgus vidi, kas ir atbilstīga vecāku cilvēku vajadzībām. Priekšlaicīga sieviešu iziešana no darba dzīves ne vienmēr ir brīvprātīga lēmuma rezultāts, bet bieži atrodas saistībā ar sievietēm naidīgu diskrimināciju darba vietā. Tas iespaido arī iegūstamo pensiju prasības sievietēm, kuras savu karjeru parasti grūtniecības un bērnu/vecu cilvēku kopšanas dēļ pārtraukušas, iedzītas nedrošā “sievišķīgā” mazatlīdzinātā nodarbinātībā un cietušas no dzimumu specifiska atalgojuma, kā dēļ to iemaksu maksājumi vecuma sistēmā tiek ietekmēti garuma, skaita un lieluma ziņā un vēl vairāk pasliktina to ekonomisko pensijas vecuma perspektīvu ar apmaksātas darbības priekšlaicīgu pārtraukšanu. Nabadzība kā augošs ar sievietēm saistīts fenomens, jau ilgu laiku rada rūpes, un Eiropas novecošanās prasa, lai politika nekavējoties rūpētos par sieviešu ekonomisko iespēju uzlabošanu visās dzīves fāzēs. Tā būtu kaut vai lielāka papildu laiku novērtēšana par bērnu kopšanas laikiem nozīmīgs pasākums, kas mazinātu sieviešu apdalīšanas ietekmi aktīvajā darba dzīvē pensijas laikā.

| 3.2 | Cita joma, kurā vispārēja nedarīšana ir jāpārtrauc un jāievieš piemērotas pārvaldes reformas, ir vienlīdzības nodrošināšana starp vīriešiem un sievietēm darba atraktivitātes kāpināšanas pasākumos. Dažās jaunajās dalībvalstīs sieviešu pieeja nodarbinātībai tiek ar daudzskaitlīgiem sociāliem un nodarbinātības specifiskiem maksājumiem ierobežota, kamēr citās ar papildus nodokļa un sociālās politikas pasākumiem tiek veicināta augsta sieviešu nodarbinātība. Šīs iepriekš augstās nodarbinātības kvotas ir kritušās pārejā uz tirgus ekonomiku. Ir svarīgi, ka no darba ņēmējām sasniegtie panākumi ceļā uz pilntiesīgu dalību darba tirgū netiek upurēti pret vienlīdzību akliem pasākumiem šo tautsaimniecību pārstrukturizācijai. Nacionālie likumdevēji jāaicina pievērst lielāku uzmanību tiem darba ņēmējiem un darba ņēmējām, kurām darbs, kas atmaksājas ir vislielākais izaicinājums, nevis turpināt tā it kā visas maznodrošināto un bezdarbnieku kategorijas būtu vienādi apdalītas. |
| --- | --- |

3.2

Cita joma, kurā vispārēja nedarīšana ir jāpārtrauc un jāievieš piemērotas pārvaldes reformas, ir vienlīdzības nodrošināšana starp vīriešiem un sievietēm darba atraktivitātes kāpināšanas pasākumos. Dažās jaunajās dalībvalstīs sieviešu pieeja nodarbinātībai tiek ar daudzskaitlīgiem sociāliem un nodarbinātības specifiskiem maksājumiem ierobežota, kamēr citās ar papildus nodokļa un sociālās politikas pasākumiem tiek veicināta augsta sieviešu nodarbinātība. Šīs iepriekš augstās nodarbinātības kvotas ir kritušās pārejā uz tirgus ekonomiku. Ir svarīgi, ka no darba ņēmējām sasniegtie panākumi ceļā uz pilntiesīgu dalību darba tirgū netiek upurēti pret vienlīdzību akliem pasākumiem šo tautsaimniecību pārstrukturizācijai. Nacionālie likumdevēji jāaicina pievērst lielāku uzmanību tiem darba ņēmējiem un darba ņēmējām, kurām darbs, kas atmaksājas ir vislielākais izaicinājums, nevis turpināt tā it kā visas maznodrošināto un bezdarbnieku kategorijas būtu vienādi apdalītas.

4.   Īpašas piezīmes par dažām no Komisijas septiņām lekcijām

| 4.1 | Pirmā lekcija: EESK uzskata, ka iespēja ieviest jaunus sociālās aizsardzības instrumentus, kā arī pastāvošo labāka pielietošana nav jānoraida, bet gan jāattīsta un jāverš uz savstarpēju papildināšanos. Tā piemēram, stipri sašķeltās un atšķirīgās palīdzības sistēmas jauniem cilvēkiem, vairs neatbilst jaunajai realitātei ar garāku dzīves ilgumu. Tā kā šai vecuma grupai nav specifiska sociālās aizsardzības instrumenta, daļa jauniešu ir spiesti izšķirties par maz kvalificētu apmācību vai nodarbinātības ceļu, kas rada smagas sekas visas to dzīves garumā un atbilsošu ietekmi uz valstiskajiem sociālajiem izdevumiem. Trūkst jauna sociālās aizsardzības instrumenta visas profesionālās dzīves garumā, kurā izglītības, darba un citu pienākumu pārņemšanas fāzes seko cita citai, nenovedot pie izslēgšanas vai nabadzības. pie kam šis trūkums nopietni ietekmē mobilitāti un elastību darba tirgū (sestā lekcija). |
| --- | --- |

4.1

Pirmā lekcija: EESK uzskata, ka iespēja ieviest jaunus sociālās aizsardzības instrumentus, kā arī pastāvošo labāka pielietošana nav jānoraida, bet gan jāattīsta un jāverš uz savstarpēju papildināšanos. Tā piemēram, stipri sašķeltās un atšķirīgās palīdzības sistēmas jauniem cilvēkiem, vairs neatbilst jaunajai realitātei ar garāku dzīves ilgumu. Tā kā šai vecuma grupai nav specifiska sociālās aizsardzības instrumenta, daļa jauniešu ir spiesti izšķirties par maz kvalificētu apmācību vai nodarbinātības ceļu, kas rada smagas sekas visas to dzīves garumā un atbilsošu ietekmi uz valstiskajiem sociālajiem izdevumiem. Trūkst jauna sociālās aizsardzības instrumenta visas profesionālās dzīves garumā, kurā izglītības, darba un citu pienākumu pārņemšanas fāzes seko cita citai, nenovedot pie izslēgšanas vai nabadzības. pie kam šis trūkums nopietni ietekmē mobilitāti un elastību darba tirgū (sestā lekcija).

| 4.2 | EESK uzskata par svarīgu, rūpīgi novērot, kāda vidēja termiņa ietekme ir daudzskaitlīgajām iniciatīvām, kuras dalībvalstis ir ievadījušas sociālo palīdzību “aktivizācijai” (ceturtā lekcija). |
| --- | --- |

4.2

EESK uzskata par svarīgu, rūpīgi novērot, kāda vidēja termiņa ietekme ir daudzskaitlīgajām iniciatīvām, kuras dalībvalstis ir ievadījušas sociālo palīdzību “aktivizācijai” (ceturtā lekcija).

| 4.3 | EESK uzskata, ka ir pienācis laiks stipriem Eiropas stimuliem (īpaši saistībā ar sociālajiem partneriem un sadarbībā ar tiem), lai atbalstītu papildinošo sociālo aizsardzību sistēmu koordināciju, kura, kā to uzsver Komisija, ir kļuvusi par svarīgu sociālās aizsardzības elementu (septītā lekcija). |
| --- | --- |

4.3

EESK uzskata, ka ir pienācis laiks stipriem Eiropas stimuliem (īpaši saistībā ar sociālajiem partneriem un sadarbībā ar tiem), lai atbalstītu papildinošo sociālo aizsardzību sistēmu koordināciju, kura, kā to uzsver Komisija, ir kļuvusi par svarīgu sociālās aizsardzības elementu (septītā lekcija).

5.   Secinājumi un ieteikumi

| 5.1 | EESK aicina dalībvalstis veikt vienādas pūles, lai darbs atmaksātos, padarot nodarbinātību par ekonomiski patiesi atraktīvu alternatīvu bezdarbam un sociālajam atbalstam, un apskatīt visus šķēršļus, kuri stāv ceļā nodarbinātībai. Nacionālo valstu pasākumiem būtu jāizvairās no sliktiem kompromisiem, īpaši pie darba ņēmējiem ar maziem ienākumiem un zemu kvalifikāciju, apejot nabadzību ar pie nodokļiem saistītu, legālu nodarbinātību. Tādēļ dalībvalstu pamatuzdevums darba atraktivitātes kāpināšanai ir radīt kopēju un atbilstošu palīdzības līmeni darba uzņemšanai un bezdarbam, kuri šiem cilvēkiem dod stimulu palikt darba tirgū. Komiteja nošķir starp īslaicīgiem, uz īsiem panākumiem virzītiem pasākumiem maz kvalificētiem darba ņēmējiem un ilglaicīgām investīcijām cilvēciskajā kapitāla, kas ir mērķa atslēga padarīt darbu ilglaicīgu un ilgstoši atmaksājušos, īpaši darba tirgus vājākajām grupām |
| --- | --- |

5.1

EESK aicina dalībvalstis veikt vienādas pūles, lai darbs atmaksātos, padarot nodarbinātību par ekonomiski patiesi atraktīvu alternatīvu bezdarbam un sociālajam atbalstam, un apskatīt visus šķēršļus, kuri stāv ceļā nodarbinātībai. Nacionālo valstu pasākumiem būtu jāizvairās no sliktiem kompromisiem, īpaši pie darba ņēmējiem ar maziem ienākumiem un zemu kvalifikāciju, apejot nabadzību ar pie nodokļiem saistītu, legālu nodarbinātību. Tādēļ dalībvalstu pamatuzdevums darba atraktivitātes kāpināšanai ir radīt kopēju un atbilstošu palīdzības līmeni darba uzņemšanai un bezdarbam, kuri šiem cilvēkiem dod stimulu palikt darba tirgū. Komiteja nošķir starp īslaicīgiem, uz īsiem panākumiem virzītiem pasākumiem maz kvalificētiem darba ņēmējiem un ilglaicīgām investīcijām cilvēciskajā kapitāla, kas ir mērķa atslēga padarīt darbu ilglaicīgu un ilgstoši atmaksājušos, īpaši darba tirgus vājākajām grupām

| 5.2 | Komiteja norāda uz nozīmīgām privāto uzņēmēju un darba devēju ieguldījuma iespējām, lai sasniegtu Eiropas nodarbinātības mērķi. Pie tam ir jāmeklē pēc prakticējamiem pieprasījuma pasākumiem, kas ņem vērā mainījušos darba devēju izturēšanos, lai atbilstu Lisabonas stratēģijas mērķim par labāku un ilglaicīgāku nodarbinātību visā Eiropā. Eiropas Komisijai vajadzētu apkopot un izplatīt piemērus, kuros uzņēmēji ar apdomīgu rīcību ir radījuši vairāk un labāk darba vietu, kā arī meklēt pēc šadu panākumu reprodukcijas iespējām. |
| --- | --- |

5.2

Komiteja norāda uz nozīmīgām privāto uzņēmēju un darba devēju ieguldījuma iespējām, lai sasniegtu Eiropas nodarbinātības mērķi. Pie tam ir jāmeklē pēc prakticējamiem pieprasījuma pasākumiem, kas ņem vērā mainījušos darba devēju izturēšanos, lai atbilstu Lisabonas stratēģijas mērķim par labāku un ilglaicīgāku nodarbinātību visā Eiropā. Eiropas Komisijai vajadzētu apkopot un izplatīt piemērus, kuros uzņēmēji ar apdomīgu rīcību ir radījuši vairāk un labāk darba vietu, kā arī meklēt pēc šadu panākumu reprodukcijas iespējām.

| 5.3 | Līdzās labu prakšu veicināšanai, neatbilstoša uzņēmēju izturēšanās, ieskaitot diskrimināciju dzimuma, rases, seksuālās orientācijas, reliģijas vai vecuma dēļ, ir jāapliek ar sankcijām, lai veicinātu jaunradi, pastiprinātu nodarbinātību un iespēju ilgākam dzīves darba laikam Eiropas ekonomikas sistēmā. Diskriminācijas darba pasaulē dzen spējīgus darba ņēmējus pelēkajā zonā vai neoficiālajā sektorā ar zemu produktivitāti, maz izglītošanās vai investīciju stimuliem un trūkstošu sociālo aizsardzību. Šāda neracionāla ekonomiskā attīstība ietekmē ne tikai Eiropas konkurētspēju, bet laupa arī tautsaimniecībai ļoti nepieciešamos nodokļu ieņēmumus. |
| --- | --- |

5.3

Līdzās labu prakšu veicināšanai, neatbilstoša uzņēmēju izturēšanās, ieskaitot diskrimināciju dzimuma, rases, seksuālās orientācijas, reliģijas vai vecuma dēļ, ir jāapliek ar sankcijām, lai veicinātu jaunradi, pastiprinātu nodarbinātību un iespēju ilgākam dzīves darba laikam Eiropas ekonomikas sistēmā. Diskriminācijas darba pasaulē dzen spējīgus darba ņēmējus pelēkajā zonā vai neoficiālajā sektorā ar zemu produktivitāti, maz izglītošanās vai investīciju stimuliem un trūkstošu sociālo aizsardzību. Šāda neracionāla ekonomiskā attīstība ietekmē ne tikai Eiropas konkurētspēju, bet laupa arī tautsaimniecībai ļoti nepieciešamos nodokļu ieņēmumus.

| 5.4 | Tādēļ dalībvalstīs ir jāpiemēro virkne mehanismu un atbalsta sistēmu, kuros instrumenti darba spēka piedāvājuma un darba spēka pieprasījuma vadīšanai atrodas izlīdzsvarotās attiecībās vienam ar otru. Atbalsta sistēmas un ienākumu nodokļa kombinētā ietekme uz mājsaimniecību ir rūpīgi jāizvērtē un jānosaka. Īpaša uzmanība pie tam ir jāvelta stimulu struktūrai, ko šie kombinētie efekti rada ienākumu nabadzīgām mājsaimniecībām. Citi pasākumi, kā bērnu aprūpes piedāvājumi, elastīgi darba laiki, darba vietas drošība, darba mobilitāte un tālākizglītošanās iespējas arī ir nozīmīgs saturs visaptverošā pasākumu katalogā darbam, kas atmaksājas. |
| --- | --- |

5.4

Tādēļ dalībvalstīs ir jāpiemēro virkne mehanismu un atbalsta sistēmu, kuros instrumenti darba spēka piedāvājuma un darba spēka pieprasījuma vadīšanai atrodas izlīdzsvarotās attiecībās vienam ar otru. Atbalsta sistēmas un ienākumu nodokļa kombinētā ietekme uz mājsaimniecību ir rūpīgi jāizvērtē un jānosaka. Īpaša uzmanība pie tam ir jāvelta stimulu struktūrai, ko šie kombinētie efekti rada ienākumu nabadzīgām mājsaimniecībām. Citi pasākumi, kā bērnu aprūpes piedāvājumi, elastīgi darba laiki, darba vietas drošība, darba mobilitāte un tālākizglītošanās iespējas arī ir nozīmīgs saturs visaptverošā pasākumu katalogā darbam, kas atmaksājas.

Briselē, 2004. gada 1. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Darbs, darbs, darbs – radīt vairāk nodarbinātību Eiropā- Uzdevumu vienības Nodarbinātība ziņojums Vima Koka (Wim Kok) vadībā, 2003. gada 26. novembris. Skat. arī EESK atzinumu par: Nodarbinātības politikas pasākumi; OV C 110, 2004. gada 30. aprīlis.

1

(2)  Skatīt EESK atzinumu par Nodarbinātības politiskiem pasākumiem, OV C 110, 2004. gada 30. aprīlis; 4.1. punkts

2

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/90

---

Atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares nākotne paplašinātajā Eiropas Savienībā

COM(2003) 649 galīgā red.

(2004/C 302/19)

2003. gada 28. oktobrī Komisija nolēma konsultēt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju atbilstoši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantam par: Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Tekstila un apģērbu nozares nākotne paplašinātajā Eiropas Savienībā

Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa darba grupa, kas bija atbildīga par Komisijas darba sagatavošanu attiecībā uz šo jautājumā, pieņēma tās atzinumu 2004. gada 4. maijā. Ziņojumu sniedza Pezzini kungs un papildziņojumu sniedza Nollet kungs.

Savas 410. plenārās sesijas laikā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (1. jūlija sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 81 balsīm “par” un 1 balsi “pret”.

1.   Ievads

| 1.1 | Fakts, ka 2,1 miljoni cilvēku turpina strādāt Eiropas tekstilrūpniecībā, norāda uz tās dzīvotspēju un lielo potenciālu. Ar jauno dalībvalstu pievienošanos šis skaitlis ir pieaudzis par vairāk kā 500 000 cilvēku. Pateicoties ievērojamiem jauninājumiem gan tehnoloģiskā procesa, gan preču jomā, industrija turpina dot ieguldījumu Eiropas labklājībā ar vairāk kā 200 miljardiem eiro lielu apgrozījumu gadā, neskaitot palīgnozares, un spēcīgu izaugsmi – īpaši “netradicionālajā” sektorā (augstu tehnoloģiju tehniski tekstilizstrādājumi (1)) – kas šobrīd sastāda gandrīz 30 % no visas produkcijas un ar R&D izmantošanu tuvu pie 8 – 10 % no apgrozījuma. |
| --- | --- |

1.1

Fakts, ka 2,1 miljoni cilvēku turpina strādāt Eiropas tekstilrūpniecībā, norāda uz tās dzīvotspēju un lielo potenciālu. Ar jauno dalībvalstu pievienošanos šis skaitlis ir pieaudzis par vairāk kā 500 000 cilvēku. Pateicoties ievērojamiem jauninājumiem gan tehnoloģiskā procesa, gan preču jomā, industrija turpina dot ieguldījumu Eiropas labklājībā ar vairāk kā 200 miljardiem eiro lielu apgrozījumu gadā, neskaitot palīgnozares, un spēcīgu izaugsmi – īpaši “netradicionālajā” sektorā (augstu tehnoloģiju tehniski tekstilizstrādājumi (1)) – kas šobrīd sastāda gandrīz 30 % no visas produkcijas un ar R&D izmantošanu tuvu pie 8 – 10 % no apgrozījuma.

| 1.2 | Eiropas Savienība ir lielākais tekstila un apģērbu nozares pārstāvis pasaulē. Izteikums, ka globalizācija padarīs tekstilrūpniecību par blakus nozari industriāli attīstītajās valstīs, izrādījies nepareizs, īpaši Eiropas gadījumā. Eiropas kontinents joprojām ir lielākais tekstilpreču eksportētājs pasaulē un otrs lielākais apģērba eksportētājs pasaules importa – eksporta tirgū ar vairāk kā 350 miljardiem eiro 2002. gadā (6 % no kopējā pasaules tirgus). |
| --- | --- |

1.2

Eiropas Savienība ir lielākais tekstila un apģērbu nozares pārstāvis pasaulē. Izteikums, ka globalizācija padarīs tekstilrūpniecību par blakus nozari industriāli attīstītajās valstīs, izrādījies nepareizs, īpaši Eiropas gadījumā. Eiropas kontinents joprojām ir lielākais tekstilpreču eksportētājs pasaulē un otrs lielākais apģērba eksportētājs pasaules importa – eksporta tirgū ar vairāk kā 350 miljardiem eiro 2002. gadā (6 % no kopējā pasaules tirgus).

| 1.2.1 | Ir vērts atcerēties, ka Ķīna ir lielākais apģērba eksportētājs pasaulē. |
| --- | --- |

1.2.1

Ir vērts atcerēties, ka Ķīna ir lielākais apģērba eksportētājs pasaulē.

| 1.3 | Līdz šim Eiropa ir spējusi pārvērst kapitālā tās aktīvus, ievērojot kvalitātes un organizācijas nosacījumus: tie ir nelieli apjomi, modes sistēma, radoši modes nami, ātra pieprasījuma apmierināšana, ātra ražošana un piegādes laiki. Eiropa ir ieviesusi jauninājumus arī ražošanas procesos un materiālos, pateicoties nanotehnoloģijai un jaunām šķiedrām, kuras ir augsti konkurētspējīgas un ar papildu tirdzniecības iespējām. Jaunāko ķīmijas sasniegumu izmantošana pavērusi iespējas jaunu preču ražošanā. Jāatzīmē, ka piekļūšanas noteikumi pasaules tirgum mainās atkarībā no konkrētās nozares. Kamēr ES piemērotie muitas tarifi vidēji ir mazāki par 9 %, daudzas citas pasaules valstis piemēro tarifus līdz pat 30 %, papildinot augstos beztarifu ierobežojumus. |
| --- | --- |

1.3

Līdz šim Eiropa ir spējusi pārvērst kapitālā tās aktīvus, ievērojot kvalitātes un organizācijas nosacījumus: tie ir nelieli apjomi, modes sistēma, radoši modes nami, ātra pieprasījuma apmierināšana, ātra ražošana un piegādes laiki. Eiropa ir ieviesusi jauninājumus arī ražošanas procesos un materiālos, pateicoties nanotehnoloģijai un jaunām šķiedrām, kuras ir augsti konkurētspējīgas un ar papildu tirdzniecības iespējām. Jaunāko ķīmijas sasniegumu izmantošana pavērusi iespējas jaunu preču ražošanā. Jāatzīmē, ka piekļūšanas noteikumi pasaules tirgum mainās atkarībā no konkrētās nozares. Kamēr ES piemērotie muitas tarifi vidēji ir mazāki par 9 %, daudzas citas pasaules valstis piemēro tarifus līdz pat 30 %, papildinot augstos beztarifu ierobežojumus.

| 1.4 | Eiropā tekstila un apģērba nozare ir pārvarējusi vairākas radikālas pārmaiņas un ātri pieņēmusi jaunās tehnoloģijas, lai rastu adekvātu risinājumu dažādajām preču pašizmaksām un nekavējoties reaģētu uz jaunas konkurences parādīšanos pasaules tirgū. Eiropas rūpniecība reaģēja ar konkurētspējīgām pārmaiņām un jaunām tehnoloģijām balstītu modernizāciju no vienas puses un jaunu tirgus pozīciju ieņemšanu no otras puses, izmantojot tīkla iespējas ražošanā, vairumtirdzniecībā, jauninājumu un tehnoloģiju realizācijā. |
| --- | --- |

1.4

Eiropā tekstila un apģērba nozare ir pārvarējusi vairākas radikālas pārmaiņas un ātri pieņēmusi jaunās tehnoloģijas, lai rastu adekvātu risinājumu dažādajām preču pašizmaksām un nekavējoties reaģētu uz jaunas konkurences parādīšanos pasaules tirgū. Eiropas rūpniecība reaģēja ar konkurētspējīgām pārmaiņām un jaunām tehnoloģijām balstītu modernizāciju no vienas puses un jaunu tirgus pozīciju ieņemšanu no otras puses, izmantojot tīkla iespējas ražošanā, vairumtirdzniecībā, jauninājumu un tehnoloģiju realizācijā.

| 1.5 | 2002. gadā kopējās investīcijas bija apmēram 9 % no nozarē pievienotās vērtības jeb ap 5 miljardiem eiro. Dabiski, ka gandrīz 70 % no šīs summas aizgāja tekstila nozarei, kamēr apģērba nozare saņēma apmēram 30 %. Tekstila nozares tirdzniecības līdzsvars ir pozitīvs, turpretim apģērba nozarē imports pārsniedz eksportu. Turklāt tekstila – apģērba nozare, kurai jāpievieno arī apavu ražošana, ir ļoti daudzveidīga, kompleksa industrija ar plašu preču klāstu, sākot no augsto tehnoloģiju sintētiskajām šķiedrām līdz vilnas pārstrādei, no kokvilnas līdz rūpnieciskiem filtriem, no lupatiņām līdz augstajai modei un no istabas čībām līdz apaviem, kas aizsargā pret kodīgām ķimikālijām. |
| --- | --- |

1.5

2002. gadā kopējās investīcijas bija apmēram 9 % no nozarē pievienotās vērtības jeb ap 5 miljardiem eiro. Dabiski, ka gandrīz 70 % no šīs summas aizgāja tekstila nozarei, kamēr apģērba nozare saņēma apmēram 30 %. Tekstila nozares tirdzniecības līdzsvars ir pozitīvs, turpretim apģērba nozarē imports pārsniedz eksportu. Turklāt tekstila – apģērba nozare, kurai jāpievieno arī apavu ražošana, ir ļoti daudzveidīga, kompleksa industrija ar plašu preču klāstu, sākot no augsto tehnoloģiju sintētiskajām šķiedrām līdz vilnas pārstrādei, no kokvilnas līdz rūpnieciskiem filtriem, no lupatiņām līdz augstajai modei un no istabas čībām līdz apaviem, kas aizsargā pret kodīgām ķimikālijām.

| 1.6 | Tekstila, apģērba un apavu rūpniecība koncentrēta piecās visapdzīvotākajās Eiropas Savienibas valstīs, un to uzņēmumi atbild par vairāk kā trīs ceturtdaļām no visas Eiropas produkcijas šajā nozarē. Arī pievienotā vērtība koncentrēta šajās valstīs, no kurām Itālija ir vissvarīgākā, tai seko Apvienotā Karaliste, Francija, Vācija un mazākā apjomā arī Spānija. No mazajām valstīm Portugāle, Beļģija un Grieķija ir īpaši nozīmīgas pievienotās vērtības ziņā. Beļģija ir ļoti aktīva tehnisko un gudro tekstilizstrādājumu jomā. Jaunajās dalībvalstīs šī nozare īpaši svarīga ir Polijā, Igaunijā un Lietuvā, bet kandidātvalstīs – Turcijā, Rumānijā un Bulgārijā |
| --- | --- |

1.6

Tekstila, apģērba un apavu rūpniecība koncentrēta piecās visapdzīvotākajās Eiropas Savienibas valstīs, un to uzņēmumi atbild par vairāk kā trīs ceturtdaļām no visas Eiropas produkcijas šajā nozarē. Arī pievienotā vērtība koncentrēta šajās valstīs, no kurām Itālija ir vissvarīgākā, tai seko Apvienotā Karaliste, Francija, Vācija un mazākā apjomā arī Spānija. No mazajām valstīm Portugāle, Beļģija un Grieķija ir īpaši nozīmīgas pievienotās vērtības ziņā. Beļģija ir ļoti aktīva tehnisko un gudro tekstilizstrādājumu jomā. Jaunajās dalībvalstīs šī nozare īpaši svarīga ir Polijā, Igaunijā un Lietuvā, bet kandidātvalstīs – Turcijā, Rumānijā un Bulgārijā

| 1.7 | Nodarbinātības līmenis pēdējo piecu gadu laikā vidēji pazeminājies par 2,6 % gadā. Vienīgie izņēmumi šai tendencei ir Spānija un Zviedrija, kur laika posmā no 1995.–2002. gadam nodarbinātība paaugstinājās par 2 %. Tā kā Eiropas tekstilrūpniecība ir pilnvērtīga tirgus globalizācijas dalībniece, tā vispusīgi pārstrukturējusi un pilnveidojusi savus uzņēmumus, decentralizējot darbietilpīgās operācijas un fokusējoties uz kvalificētākiem ražošanas procesiem. Nozīmīga loma šajā procesā bijusi arī informāciju un sakaru tehnoloģiju pielietojumam, jaunām tehnoloģijām un efektīvākām ražošanas metodēm. |
| --- | --- |

1.7

Nodarbinātības līmenis pēdējo piecu gadu laikā vidēji pazeminājies par 2,6 % gadā. Vienīgie izņēmumi šai tendencei ir Spānija un Zviedrija, kur laika posmā no 1995.–2002. gadam nodarbinātība paaugstinājās par 2 %. Tā kā Eiropas tekstilrūpniecība ir pilnvērtīga tirgus globalizācijas dalībniece, tā vispusīgi pārstrukturējusi un pilnveidojusi savus uzņēmumus, decentralizējot darbietilpīgās operācijas un fokusējoties uz kvalificētākiem ražošanas procesiem. Nozīmīga loma šajā procesā bijusi arī informāciju un sakaru tehnoloģiju pielietojumam, jaunām tehnoloģijām un efektīvākām ražošanas metodēm.

| 1.8 | Tirdzniecības jomā paredzēta importa kvotu izzušana, kad 2005. gadā pakāpeniski samazināsies Multi-šķiedru vienošanās (MFA) ietekme. Tas nozīmē, ka visām pusēm būs jādomā, kā radīt jaunus nosacījumus tekstila precēm, lai sagatavotu Eiropas tekstilrūpniecību globālajai konkurencei un tajā pat laikā garantētu godīgus nosacījumus nabadzīgākajām un neaizsargātākajām valstīm. Arvien skaidrāka kļūst Barselonas procesa prioritāte. Tā nodrošinās brīvās tirdzniecības zonu starp Eiropu un visu Vidusjūras dienvidu piekrasti, tādējādi padarot pan-Eiro-Vidusjūras reģionu par realitāti. |
| --- | --- |

1.8

Tirdzniecības jomā paredzēta importa kvotu izzušana, kad 2005. gadā pakāpeniski samazināsies Multi-šķiedru vienošanās (MFA) ietekme. Tas nozīmē, ka visām pusēm būs jādomā, kā radīt jaunus nosacījumus tekstila precēm, lai sagatavotu Eiropas tekstilrūpniecību globālajai konkurencei un tajā pat laikā garantētu godīgus nosacījumus nabadzīgākajām un neaizsargātākajām valstīm. Arvien skaidrāka kļūst Barselonas procesa prioritāte. Tā nodrošinās brīvās tirdzniecības zonu starp Eiropu un visu Vidusjūras dienvidu piekrasti, tādējādi padarot pan-Eiro-Vidusjūras reģionu par realitāti.

2.   Komisijas paziņojums

| 2.1 | Komisija savā paziņojumā pievēršas komplicētajai tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares problēmai, iesniedzot priekšlikumu paaugstināt tās konkurētspēju un dinamiku un īpaši piemērojot šai nozarei Lisabonas stratēģiju. |
| --- | --- |

2.1

Komisija savā paziņojumā pievēršas komplicētajai tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares problēmai, iesniedzot priekšlikumu paaugstināt tās konkurētspēju un dinamiku un īpaši piemērojot šai nozarei Lisabonas stratēģiju.

| 2.2 | Paziņojumā tiek piedāvāti uz rūpniecības un tirdzniecības politiku balstīti priekšlikumi, īpaši uzsverot nodarbinātību, pētniecību un tehnoloģiju attīstību, inovācijas, arodapmācību, reģionu attīstību, ilgtspējīgu attīstību, uzņēmumu sociālo atbildību, veselības aizsardzību, pircēju tiesību aizsardzību, viltojumu apkarošanu, patentu, rūpniecisko un intelektuālo īpašumu aizsardzību, konkurences politiku un valsts palīdzību. |
| --- | --- |

2.2

Paziņojumā tiek piedāvāti uz rūpniecības un tirdzniecības politiku balstīti priekšlikumi, īpaši uzsverot nodarbinātību, pētniecību un tehnoloģiju attīstību, inovācijas, arodapmācību, reģionu attīstību, ilgtspējīgu attīstību, uzņēmumu sociālo atbildību, veselības aizsardzību, pircēju tiesību aizsardzību, viltojumu apkarošanu, patentu, rūpniecisko un intelektuālo īpašumu aizsardzību, konkurences politiku un valsts palīdzību.

| 2.3 | Komisija iesaka atsevišķas jomas, kurās rūpniecības politikas pasākumiem jābūt iedarbīgākiem un efektīvākiem:






  — | pētniecība, attīstība un inovācijas, jauni audumi un gudri audumi, nanotehnoloģijas, jauni ražošanas procesi un tīrākas tehnoloģijas, koncentrēšanās uz modi un kreativitātes veicināšana; |
| --- | --- | --- |

2.3

Komisija iesaka atsevišķas jomas, kurās rūpniecības politikas pasākumiem jābūt iedarbīgākiem un efektīvākiem:

—

pētniecība, attīstība un inovācijas, jauni audumi un gudri audumi, nanotehnoloģijas, jauni ražošanas procesi un tīrākas tehnoloģijas, koncentrēšanās uz modi un kreativitātes veicināšana;

| — | uzņēmumu sociālā atbildība: atbilstība starptautiskajiem darba un vides standartiem, atbildīga ražošanas izmaiņu vadība, strādnieku konsultēšana; |
| --- | --- |

—

uzņēmumu sociālā atbildība: atbilstība starptautiskajiem darba un vides standartiem, atbildīga ražošanas izmaiņu vadība, strādnieku konsultēšana;

| — | izglītība un apmācība: vieglāka pieeja finansējumam ar modernizētu procedūru palīdzību, informācijas izplatīšana, rīcības koordinācija; |
| --- | --- |

—

izglītība un apmācība: vieglāka pieeja finansējumam ar modernizētu procedūru palīdzību, informācijas izplatīšana, rīcības koordinācija;

| — | tīkla darbības potenciāla un kapacitātes attīstība; |
| --- | --- |

—

tīkla darbības potenciāla un kapacitātes attīstība;

| — | Doha programma muitas tarifu samazināšanai un saskaņošanai, beztarifu barjeras samazināšana tirdzniecībā; |
| --- | --- |

—

Doha programma muitas tarifu samazināšanai un saskaņošanai, beztarifu barjeras samazināšana tirdzniecībā;

| — | Eiro-Vidusjūras zonas izveide līdz 2005. gadam, lai nodrošinātu tekstila preču brīvu kustību valstīs ar vienādiem izcelsmes likumiem un administratīvajām sadarbības sistēmām; |
| --- | --- |

—

Eiro-Vidusjūras zonas izveide līdz 2005. gadam, lai nodrošinātu tekstila preču brīvu kustību valstīs ar vienādiem izcelsmes likumiem un administratīvajām sadarbības sistēmām;

| — | ES pieejamo preču zīmju sistēmas: preču zīmju izmantošanas izstrādājumiem/precēm pārbaude saskaņā ar starpatautiskajiem darba un vides standartiem; |
| --- | --- |

—

ES pieejamo preču zīmju sistēmas: preču zīmju izmantošanas izstrādājumiem/precēm pārbaude saskaņā ar starpatautiskajiem darba un vides standartiem;

| — | ES tirdzniecības privilēģijas: pievērsties 49 nabadzīgākajām valstīm (MAV – Mazattsītības valstis) (2) un ieviešot priviliģētu statusu starpproduktu apģērbiem; |
| --- | --- |

—

ES tirdzniecības privilēģijas: pievērsties 49 nabadzīgākajām valstīm (MAV – Mazattsītības valstis) (2) un ieviešot priviliģētu statusu starpproduktu apģērbiem;

| — | viltojumu un atdarinājumu apkarošana, pastiprinot pašreizējos pasākumus un ieviešot jaunus, lai aizsargātu ražošanas un intelektuālo īpašumu, kontrole negodīgas komerciālas prakses novēršanai, kopējās muitas sistēmas stiprināšana; |
| --- | --- |

—

viltojumu un atdarinājumu apkarošana, pastiprinot pašreizējos pasākumus un ieviešot jaunus, lai aizsargātu ražošanas un intelektuālo īpašumu, kontrole negodīgas komerciālas prakses novēršanai, kopējās muitas sistēmas stiprināšana;

| — | “Izgatavots Eiropā” (“Made in Europe”) izcelsmes preču zīme, lai reklamētu Eiropas kvalitātes ražojumus un aizsargātu patērētājus; |
| --- | --- |

—

“Izgatavots Eiropā” (“Made in Europe”) izcelsmes preču zīme, lai reklamētu Eiropas kvalitātes ražojumus un aizsargātu patērētājus;

| — | Strukturālie fondi: izmantošana un jaunas vadlīnijas, īpaši 2007.–2013. gada Finanšu perspektīvas ietvaros. |
| --- | --- |

—

Strukturālie fondi: izmantošana un jaunas vadlīnijas, īpaši 2007.–2013. gada Finanšu perspektīvas ietvaros.

| 2.4 | Komisija savā paziņojumā iesaka papildus izpētīt dažas iespējas:






  — | darbība ieinteresētās puses līmenī; |
| --- | --- | --- |

2.4

Komisija savā paziņojumā iesaka papildus izpētīt dažas iespējas:

—

darbība ieinteresētās puses līmenī;

| — | darbība dalībvalsts līmenī; |
| --- | --- |

—

darbība dalībvalsts līmenī;

| — | darbība Eiropas Savienības līmenī. |
| --- | --- |

—

darbība Eiropas Savienības līmenī.

| 2.4.1 | Komisija ierosina nodibināt Augsta līmeņa grupu, kas ietvertu pārstāvjus no Komisijas, dalībvalstīm un to sociālajiem partneriem, lai pārliecinātos par likumdošanas iniciatīvām un to īstenošanu dažādos līmeņos. Paziņojumā tiek noteikta arī regulāra ziņojumu sagatavošana laikā no 2005. gada pavasarim līdz 2006. gada beigām. |
| --- | --- |

2.4.1

Komisija ierosina nodibināt Augsta līmeņa grupu, kas ietvertu pārstāvjus no Komisijas, dalībvalstīm un to sociālajiem partneriem, lai pārliecinātos par likumdošanas iniciatīvām un to īstenošanu dažādos līmeņos. Paziņojumā tiek noteikta arī regulāra ziņojumu sagatavošana laikā no 2005. gada pavasarim līdz 2006. gada beigām.

3.   Tekstilindustrijas pārstāvju viedoklis

Komiteja uzklausīja tekstilindustrijas pārstāvjus tās ēkā Briselē 2004. gada 21. janvārī. Saņemtie rakstiskie iesniegumi un izteikumi atspoguļo uzklausīšanas laikā izteiktos viedokļus šajā jautājumā (3).

| 3.1 | Klātesošie sabiedriski aktīvie dalībnieki – darba devēji, arodbiedrību pārstāvji un vietējie administratori – vienbalsīgi aicināja nekavējoties rīkoties, lai mīkstinātu ārkārtīgi straujo vairāku valstu importa, īpaši Ķīnas, Indijas un Pakistānas, ietekmi uz Eiropas uzņēmējdarbību šajā nozarē. |
| --- | --- |

3.1

Klātesošie sabiedriski aktīvie dalībnieki – darba devēji, arodbiedrību pārstāvji un vietējie administratori – vienbalsīgi aicināja nekavējoties rīkoties, lai mīkstinātu ārkārtīgi straujo vairāku valstu importa, īpaši Ķīnas, Indijas un Pakistānas, ietekmi uz Eiropas uzņēmējdarbību šajā nozarē.

| 3.2 | Tā kā tuvojas 2005. gads un ar to arī kvotu režīma beigas, tika ieteikti šādi steidzami pasākumi:






  — | iespējas piekļūt jauniem finansu resursiem; |
| --- | --- | --- |

3.2

Tā kā tuvojas 2005. gads un ar to arī kvotu režīma beigas, tika ieteikti šādi steidzami pasākumi:

—

iespējas piekļūt jauniem finansu resursiem;

| — | Strukturālajos fondos ieviest speciālu intervenci; |
| --- | --- |

—

Strukturālajos fondos ieviest speciālu intervenci;

| — | ieguldījumi apmācībā un tādējādi arī cilvēku resursos; |
| --- | --- |

—

ieguldījumi apmācībā un tādējādi arī cilvēku resursos;

| — | obligāta ražojumu izcelsmes preču zīmju ieviešana visās valstīs; |
| --- | --- |

—

obligāta ražojumu izcelsmes preču zīmju ieviešana visās valstīs;

| — | obligāta visu ražošanas līmeņu izsekojamība; |
| --- | --- |

—

obligāta visu ražošanas līmeņu izsekojamība;

| — | uzmanības pievēršana pircēja veselībai, ieviešot preču zīmes izstrādājumiem bez riska; |
| --- | --- |

—

uzmanības pievēršana pircēja veselībai, ieviešot preču zīmes izstrādājumiem bez riska;

| — | muitas tarifu mijiedarbība ar valstīm, kurās strauji notiek nozares attīstība; |
| --- | --- |

—

muitas tarifu mijiedarbība ar valstīm, kurās strauji notiek nozares attīstība;

| — | nolīgumu ar trešajām valstīm pārbaude, atceļot tarifu koncesijas valstīm, kuras pārkāpj tirdzniecības noteikumus, sociālos standartus un pastāvīgi attīsta kodolieroču ražošanu; |
| --- | --- |

—

nolīgumu ar trešajām valstīm pārbaude, atceļot tarifu koncesijas valstīm, kuras pārkāpj tirdzniecības noteikumus, sociālos standartus un pastāvīgi attīsta kodolieroču ražošanu;

| — | Eiropas muitas organizāciju pārbaude, lai vienkāršotu darbu un nodrošinātu īpašas pārbaudes viltojumu novēršanai arī mazākā pakāpē; |
| --- | --- |

—

Eiropas muitas organizāciju pārbaude, lai vienkāršotu darbu un nodrošinātu īpašas pārbaudes viltojumu novēršanai arī mazākā pakāpē;

| — | spēcīgas finansiālās saistības, lai varētu veikt pētījumus, inovācijas un atbalstīt uzņēmējdarbību, īpaši MVU, lai varētu dažādot produkciju, iekļaujot speciālos un gudros tekstilizstrādājumus. |
| --- | --- |

—

spēcīgas finansiālās saistības, lai varētu veikt pētījumus, inovācijas un atbalstīt uzņēmējdarbību, īpaši MVU, lai varētu dažādot produkciju, iekļaujot speciālos un gudros tekstilizstrādājumus.

| 3.3 | Itālijas tekstila un apģērbu ražošanas nozare, kas ir viena no neaizsargātākajām Eiropas Savienībā, iesniedza kopēju, visu valsts ražotāju - gan lielo, gan mazo – kā arī arodbiedrību pārstāvju apstiprinātu dokumentu, kas izgaismoja vairākas prioritātes un pamatoja, kā tās realizēt ar praktiskiem, efektīviem un savlaicīgiem pasākumiem. Saskaņā ar šo dokumentu, inerce šajā jautājumā ar laiku Eiropā var radīt smagus sociālus un ekonomiskus zaudējumus. |
| --- | --- |

3.3

Itālijas tekstila un apģērbu ražošanas nozare, kas ir viena no neaizsargātākajām Eiropas Savienībā, iesniedza kopēju, visu valsts ražotāju - gan lielo, gan mazo – kā arī arodbiedrību pārstāvju apstiprinātu dokumentu, kas izgaismoja vairākas prioritātes un pamatoja, kā tās realizēt ar praktiskiem, efektīviem un savlaicīgiem pasākumiem. Saskaņā ar šo dokumentu, inerce šajā jautājumā ar laiku Eiropā var radīt smagus sociālus un ekonomiskus zaudējumus.

| 3.3.1 | Svarīgākie jautājumi: |
| --- | --- |

3.3.1

Svarīgākie jautājumi:

| 3.3.2 | Tikai 22 valstīs Kopienas ražojumiem ir garantēti 0 % nodokļu, kamēr pārējos tirgos nodokļi vidēji mainās no 15 % līdz 60 %. Turklāt tie bieži pieaug, pretojoties beztarifa barjeru pārpilnībai. Īpaši pēc 2005. gada tekstila un apģērbu ražošanas nozare vairs nebūs spējīga izturēt tās privilēģijas, kādas pašreiz tiek garantētas ES lielākajiem konkurentiem (Ķīnai, Indijai, Pakistānai un Indonēzijai). Jebkurā gadījumā šīs privilēģijas ierobežos vismazāk attīstītās valstis un maz ražojošās valstis, kuras 2005. gadā atradīsies ārkārtīgi neaizsargātā situācijā. |
| --- | --- |

3.3.2

Tikai 22 valstīs Kopienas ražojumiem ir garantēti 0 % nodokļu, kamēr pārējos tirgos nodokļi vidēji mainās no 15 % līdz 60 %. Turklāt tie bieži pieaug, pretojoties beztarifa barjeru pārpilnībai. Īpaši pēc 2005. gada tekstila un apģērbu ražošanas nozare vairs nebūs spējīga izturēt tās privilēģijas, kādas pašreiz tiek garantētas ES lielākajiem konkurentiem (Ķīnai, Indijai, Pakistānai un Indonēzijai). Jebkurā gadījumā šīs privilēģijas ierobežos vismazāk attīstītās valstis un maz ražojošās valstis, kuras 2005. gadā atradīsies ārkārtīgi neaizsargātā situācijā.

| 3.3.3 | Cerams, ka preču zīmes atteiksies no vispārīgā “Izgatavots ES” (“Made in the EU”) par labu daudz precīzākajam “Izgatavots Itālijā – ES” (“Made in Italy-EU”), “Izgatavots Francijā – ES” (“Made in France-EU”) utt. formulējumam. Vairāk kā 60 % preču tirgū jau brīvprātīgi pastāv oriģinālās preču zīmes. Ja tiks dots obligāts norādījums, tam sekos rēķini par sodiem: pašreiz atļauto preču zīmju plašās rezerves atvērs vārtus viltojumiem un pakaļdarinājumiem, kas būs divtik postoši Eiropas rūpniecībai. Turklāt Eiropas pircēji ir neizdevīgākā stāvoklī salīdzinājumā ar saviem līdziniekiem Amerikā, Japānā, Ķīnā vai Austrālijā. Nav iemesla nesaņemt tādu pat informāciju kā citiem, atsaucoties uz obligātajām preču zīmēm. Ja Eiropas pircēji ir pārliecināti par preces izcelsmi, viņi var konstruktīvi vērtēt ne tikai cenu, bet arī kvalitātes/cenas samēru saskaņā ar viņu pašu prasībām. |
| --- | --- |

3.3.3

Cerams, ka preču zīmes atteiksies no vispārīgā “Izgatavots ES” (“Made in the EU”) par labu daudz precīzākajam “Izgatavots Itālijā – ES” (“Made in Italy-EU”), “Izgatavots Francijā – ES” (“Made in France-EU”) utt. formulējumam. Vairāk kā 60 % preču tirgū jau brīvprātīgi pastāv oriģinālās preču zīmes. Ja tiks dots obligāts norādījums, tam sekos rēķini par sodiem: pašreiz atļauto preču zīmju plašās rezerves atvērs vārtus viltojumiem un pakaļdarinājumiem, kas būs divtik postoši Eiropas rūpniecībai. Turklāt Eiropas pircēji ir neizdevīgākā stāvoklī salīdzinājumā ar saviem līdziniekiem Amerikā, Japānā, Ķīnā vai Austrālijā. Nav iemesla nesaņemt tādu pat informāciju kā citiem, atsaucoties uz obligātajām preču zīmēm. Ja Eiropas pircēji ir pārliecināti par preces izcelsmi, viņi var konstruktīvi vērtēt ne tikai cenu, bet arī kvalitātes/cenas samēru saskaņā ar viņu pašu prasībām.

| 3.3.4 | Vairākkārt uzskatāmi pierādīta tekstilizstrādājumu saistība ar veselību. Zemas kvalitātes tekstilizstrādājumu lietošana bieži ir cēlonis neveselai ādai. Šis ir nākošais iemesls, kādēļ pircējiem jāļauj pašiem izvēlēties preču izcelsmes vietu. |
| --- | --- |

3.3.4

Vairākkārt uzskatāmi pierādīta tekstilizstrādājumu saistība ar veselību. Zemas kvalitātes tekstilizstrādājumu lietošana bieži ir cēlonis neveselai ādai. Šis ir nākošais iemesls, kādēļ pircējiem jāļauj pašiem izvēlēties preču izcelsmes vietu.

| 3.3.5 | Apģērbu nelegālais imports ir sasniedzis satraucošu līmeni, un viltotās “Izgatavots....” (“Made in...”) preču zīmes izplatās visos starptautiskajos tirgos. Šajā jomā jāievieš stingrāka kontrole un bargāki sodi. |
| --- | --- |

3.3.5

Apģērbu nelegālais imports ir sasniedzis satraucošu līmeni, un viltotās “Izgatavots....” (“Made in...”) preču zīmes izplatās visos starptautiskajos tirgos. Šajā jomā jāievieš stingrāka kontrole un bargāki sodi.

| 3.3.6 | Sevišķi svarīga nozarei ir pastāvīga attīstība, kas atbalstītu jaunu materiālu, ražošanas procesu un tīru tehnoloģiju pilnveidošanu. |
| --- | --- |

3.3.6

Sevišķi svarīga nozarei ir pastāvīga attīstība, kas atbalstītu jaunu materiālu, ražošanas procesu un tīru tehnoloģiju pilnveidošanu.

| 3.3.7 | Darba devēji un arodbiedrību apvienības uzsver, ka viņi vienmēr stingri ievērojuši Ētikas kodeksa pamatprincipus tekstilpreču un apģērbu ražošanas nozarē, kas būtībā tika tieši iekļauti dalībvalstu kolektīvajos darba līgumos. Tādēļ Komisija tiek lūgta iekļaut starptautiskajos līgumos arī sociālos jautājumu |
| --- | --- |

3.3.7

Darba devēji un arodbiedrību apvienības uzsver, ka viņi vienmēr stingri ievērojuši Ētikas kodeksa pamatprincipus tekstilpreču un apģērbu ražošanas nozarē, kas būtībā tika tieši iekļauti dalībvalstu kolektīvajos darba līgumos. Tādēļ Komisija tiek lūgta iekļaut starptautiskajos līgumos arī sociālos jautājumu

| 3.3.8 | Sociālais dempings (preču ražošana, pārkāpjot strādnieku tiesības, izmantojot bērnu un piespiedu darbu un tādējādi pazeminot darba izmaksas) ir morāli atbaidošs, tomēr to nevar tieši bloķēt, uzliekot pret-dempinga tarifus. Tāpēc industriālajām valstīm, sevišķi Eiropā, jāapkaro dempings ar daudz stingrākiem noteikumiem un, kas ir vissvarīgāk, ar Vispārējās atvieglojumu sistēmas (VAS) Generalised System of Preferences (GSP) (4) starpniecību. Arī ekoloģiskais dempings pazemina ražošanas izmaksas, nodarot kaitējumu videi. |
| --- | --- |

3.3.8

Sociālais dempings (preču ražošana, pārkāpjot strādnieku tiesības, izmantojot bērnu un piespiedu darbu un tādējādi pazeminot darba izmaksas) ir morāli atbaidošs, tomēr to nevar tieši bloķēt, uzliekot pret-dempinga tarifus. Tāpēc industriālajām valstīm, sevišķi Eiropā, jāapkaro dempings ar daudz stingrākiem noteikumiem un, kas ir vissvarīgāk, ar Vispārējās atvieglojumu sistēmas (VAS) Generalised System of Preferences (GSP) (4) starpniecību. Arī ekoloģiskais dempings pazemina ražošanas izmaksas, nodarot kaitējumu videi.

| 3.3.9 | Internacionālajām institūcijām ar industriālo valstu atbalstu jāizvērš mērķtiecīgus projektus, lai attīstības valstīs izplatītu tehnoloģisko kompetenci, kas izriet no ilglaicīgas attīstības principiem, līdzīgi kā Kopiena to jau veic jaunajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.3.9

Internacionālajām institūcijām ar industriālo valstu atbalstu jāizvērš mērķtiecīgus projektus, lai attīstības valstīs izplatītu tehnoloģisko kompetenci, kas izriet no ilglaicīgas attīstības principiem, līdzīgi kā Kopiena to jau veic jaunajās dalībvalstīs.

| 3.3.10 | Preču zīmju lietošana, kas apstiprina produkta piederību ES, darbojas kā norāde par produkta atbilstību starpatutiskajiem vides standartiem, kas varētu palīdzēt šī mērķa sasniegšanā. |
| --- | --- |

3.3.10

Preču zīmju lietošana, kas apstiprina produkta piederību ES, darbojas kā norāde par produkta atbilstību starpatutiskajiem vides standartiem, kas varētu palīdzēt šī mērķa sasniegšanā.

| 3.3.11 | Izvirzītie mērķi ir vides aizsardzība un Eiropas uzņēmējdarbības nodrošināšana ar reāliem darbības un konkurences apstākļiem, radikāli pārbaudot līgumu saturu. |
| --- | --- |

3.3.11

Izvirzītie mērķi ir vides aizsardzība un Eiropas uzņēmējdarbības nodrošināšana ar reāliem darbības un konkurences apstākļiem, radikāli pārbaudot līgumu saturu.

4.   ESSK komentāri

| 4.1 | EESK ir cieši sekojusi Komisijas centieniem, sevišķi pēdējos gados, lai atjaunotu tekstilizstrādājumu un apģērbu ražošanas nozari kā svarīgu Kopienas daļu. Īpaši jāatzīmē, ka iepazīstināšana ar labāko pieredzi dažādās inovāciju un tirdzniecības jomās deva vielu pārdomām daudziem cilvēkiem, kuri apmeklēja nesen dažādu DGs organizētās conferences Briselē (5). |
| --- | --- |

4.1

EESK ir cieši sekojusi Komisijas centieniem, sevišķi pēdējos gados, lai atjaunotu tekstilizstrādājumu un apģērbu ražošanas nozari kā svarīgu Kopienas daļu. Īpaši jāatzīmē, ka iepazīstināšana ar labāko pieredzi dažādās inovāciju un tirdzniecības jomās deva vielu pārdomām daudziem cilvēkiem, kuri apmeklēja nesen dažādu DGs organizētās conferences Briselē (5).

| 4.2 | Diemžēl šo pārdomu izraisošo iniciatīvu vietēja līmeņa iespaids neatbilst gaidītajam. Tas vedina mūs vēlreiz apdomāt, kā mēs varam izmantot zināšanas un informāciju un plašāk izplatīt to visām ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

4.2

Diemžēl šo pārdomu izraisošo iniciatīvu vietēja līmeņa iespaids neatbilst gaidītajam. Tas vedina mūs vēlreiz apdomāt, kā mēs varam izmantot zināšanas un informāciju un plašāk izplatīt to visām ieinteresētajām pusēm.

| 4.2.1 | Profesionālu darba devēju un strādnieku asociāciju ciešai iesaistīšanai visos līmeņos jāiet roku rokā un tā jāizmanto kā pamats visam inovāciju procesam. |
| --- | --- |

4.2.1

Profesionālu darba devēju un strādnieku asociāciju ciešai iesaistīšanai visos līmeņos jāiet roku rokā un tā jāizmanto kā pamats visam inovāciju procesam.

| 4.2.2 | Tikai pārbaudīta un izmēģināta sadarbības politika starp sociālajiem partneriem, ieskaitot Divpusējo pārstāvniecību (6) pieredzi un kopējos centienus atbalstīt nozares izaugsmi dos iespēju pārvarēt globalizācijas pārbaudījumus, kuri, jo sevišķi šajā nozarē “...rada patiesas bažas...”, kā to nesen pareizi sacīja komisārs Lemijs (Lamy). |
| --- | --- |

4.2.2

Tikai pārbaudīta un izmēģināta sadarbības politika starp sociālajiem partneriem, ieskaitot Divpusējo pārstāvniecību (6) pieredzi un kopējos centienus atbalstīt nozares izaugsmi dos iespēju pārvarēt globalizācijas pārbaudījumus, kuri, jo sevišķi šajā nozarē “...rada patiesas bažas...”, kā to nesen pareizi sacīja komisārs Lemijs (Lamy).

| 4.3 | Rūpniecības Padome 2003. gada 27. novembrī aprakstīja industriālo kompetenci kā vienu no galvenajām jomām, kurā Eiropas Savienībai un dalībvalstīm pieder aktīva loma, lai izpildītu Lisabonas stratēģijas noteiktos uzdevumus (30.12.2003., OV C 317 2. lpp.). Pašreiz tekstilizstrādājumu nozare nenoliedzami ir visneaizsargātākā pret pasaules tirdzniecības jauno aspektu izraisīto deindustrializāciju. |
| --- | --- |

4.3

Rūpniecības Padome 2003. gada 27. novembrī aprakstīja industriālo kompetenci kā vienu no galvenajām jomām, kurā Eiropas Savienībai un dalībvalstīm pieder aktīva loma, lai izpildītu Lisabonas stratēģijas noteiktos uzdevumus (30.12.2003., OV C 317 2. lpp.). Pašreiz tekstilizstrādājumu nozare nenoliedzami ir visneaizsargātākā pret pasaules tirdzniecības jauno aspektu izraisīto deindustrializāciju.

| 4.3.1 | Galvenokārt šo iemeslu dēļ tekstilizstrādājumu nozari sagaida ilgstošs pārstrukturēšanās un moderizācijas process, saistīts ar ievērojamu ekonomisko aktivitāšu, ražošanas un nodarbinātības pazemināšanos. Tomēr tā ir stratēģiska nozare, kas turpina nodrošināt darbu, jo īpaši sievietēm. Saskaņā ar iepriekš minētajiem secinājumiem Padome, pārliecināta par nozares vērtību, aicina Komisiju 2004. gada jūlijā vēlreiz iesniegt ziņojumu par iniciatīvām, kuru varētu veidot kā Darbības plānu tekstilizstrādājumu nozares atbalstam. |
| --- | --- |

4.3.1

Galvenokārt šo iemeslu dēļ tekstilizstrādājumu nozari sagaida ilgstošs pārstrukturēšanās un moderizācijas process, saistīts ar ievērojamu ekonomisko aktivitāšu, ražošanas un nodarbinātības pazemināšanos. Tomēr tā ir stratēģiska nozare, kas turpina nodrošināt darbu, jo īpaši sievietēm. Saskaņā ar iepriekš minētajiem secinājumiem Padome, pārliecināta par nozares vērtību, aicina Komisiju 2004. gada jūlijā vēlreiz iesniegt ziņojumu par iniciatīvām, kuru varētu veidot kā Darbības plānu tekstilizstrādājumu nozares atbalstam.

| 4.4 | Komiteja ir pārliecināta, ka Komisija, daļēji sekojot paziņojumā apskatītajiem jautājumiem, steidzami varētu no jauna apskatīt šādus jautājumus: |
| --- | --- |

4.4

Komiteja ir pārliecināta, ka Komisija, daļēji sekojot paziņojumā apskatītajiem jautājumiem, steidzami varētu no jauna apskatīt šādus jautājumus:

| 4.4.1 | Atdzīvinot Dohas Attīstības darba kārtības sarunas, pastiprināt tās dokumentu (COM(2003) 734 galīgā red. No 2003. gada 26. novembra), lai atbildētu uz vairumu nepārprotamo signālu, kas saņemti no strādnieku, darba devēju un pircēju aprindām (7). |
| --- | --- |

4.4.1

Atdzīvinot Dohas Attīstības darba kārtības sarunas, pastiprināt tās dokumentu (COM(2003) 734 galīgā red. No 2003. gada 26. novembra), lai atbildētu uz vairumu nepārprotamo signālu, kas saņemti no strādnieku, darba devēju un pircēju aprindām (7).

| 4.4.2 | Muitas loma ārējo robežu koordinētajā pārvaldē (8), ņemot vērā apsvērumus un citus ieteikumus, kas izklāstīti Komitejas atzinumā. |
| --- | --- |

4.4.2

Muitas loma ārējo robežu koordinētajā pārvaldē (8), ņemot vērā apsvērumus un citus ieteikumus, kas izklāstīti Komitejas atzinumā.

| 4.4.3 | Preču izcelsmes noteikumi atvieglotajos tirdzniecības pasākumos (COM(2003) 787 galīgā red.), lai stabilizētu nākotnes tarifiu līmeni, kas tiks noteikti jaunā daudzpusēju sarunu posmā ar brīvas tirdzniecības līgumiem un atbalstu ilgstošai attīstībai. Turklāt, kā tas ir vairākkārt argumentēts pašreizējā atzinumā, “jāizstrādā arī pārvaldes procedūras, pārraudzība un aisardzības mehānismi [...], lai pārliecinātos, ka atvieglotie pasākumi tiek atbilstoši izmantoti un pasargā uzņēmējdarbības kopienu un finansu ieguldījumu intereses no sistēmas izkropļojumiem” (9). |
| --- | --- |

4.4.3

Preču izcelsmes noteikumi atvieglotajos tirdzniecības pasākumos (COM(2003) 787 galīgā red.), lai stabilizētu nākotnes tarifiu līmeni, kas tiks noteikti jaunā daudzpusēju sarunu posmā ar brīvas tirdzniecības līgumiem un atbalstu ilgstošai attīstībai. Turklāt, kā tas ir vairākkārt argumentēts pašreizējā atzinumā, “jāizstrādā arī pārvaldes procedūras, pārraudzība un aisardzības mehānismi [...], lai pārliecinātos, ka atvieglotie pasākumi tiek atbilstoši izmantoti un pasargā uzņēmējdarbības kopienu un finansu ieguldījumu intereses no sistēmas izkropļojumiem” (9).

| 4.4.4 | Noteikumi partnerattiecībām ar Ķīnu (10), kuros izdalīti dažādi Kopienas resursi pieaugošajai konkurencei starp Ķīnu un ES (Jauno vadītāju apmācības programma, Arodapmācības attīstība, zem nosaukuma B7-3). |
| --- | --- |

4.4.4

Noteikumi partnerattiecībām ar Ķīnu (10), kuros izdalīti dažādi Kopienas resursi pieaugošajai konkurencei starp Ķīnu un ES (Jauno vadītāju apmācības programma, Arodapmācības attīstība, zem nosaukuma B7-3).

| 4.4.5 | Atbilstoši nodrošinātas Kopienas programmas ieviešana, lai atbalstītu pētījumus, inovācijas (ne tikai tehnoloģiskas) un nozares arodapmācību (mazo darba devēju ražotspēja un it īpaši darbaspēks, lai pielāgotos jaunajai starptautiskajai videi un pircēju prasībām). Šie principi tika skaidri formulēti arī 2004. gada februārī pieņemtajā Eiropas Parlamenta rezolūcijā par tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares nākotni. |
| --- | --- |

4.4.5

Atbilstoši nodrošinātas Kopienas programmas ieviešana, lai atbalstītu pētījumus, inovācijas (ne tikai tehnoloģiskas) un nozares arodapmācību (mazo darba devēju ražotspēja un it īpaši darbaspēks, lai pielāgotos jaunajai starptautiskajai videi un pircēju prasībām). Šie principi tika skaidri formulēti arī 2004. gada februārī pieņemtajā Eiropas Parlamenta rezolūcijā par tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares nākotni.

| 4.4.6 | Pircēju aizsardzības pasākumi. Pircēji ir arvien vairāk pārliecināti par dažādu, saskarsmē ar ādu esošu izstrādājumu potenciāli veselīgo ietekmi, kam nav ne mazākās saistības ar kontakta alerģijas izplatību vai citām ādas kaitēm (11). Ņemot vērā Eiropas likumdošanas par pārredzamību pārtikas nozarē attīstību, jāievieš līdzīga likumdošana, kas noteiktu obligātas preču zīmes, kas informētu pircējus par izmantotā materiāla izcelsmi un vietu, kurā ražots gala produkts. |
| --- | --- |

4.4.6

Pircēju aizsardzības pasākumi. Pircēji ir arvien vairāk pārliecināti par dažādu, saskarsmē ar ādu esošu izstrādājumu potenciāli veselīgo ietekmi, kam nav ne mazākās saistības ar kontakta alerģijas izplatību vai citām ādas kaitēm (11). Ņemot vērā Eiropas likumdošanas par pārredzamību pārtikas nozarē attīstību, jāievieš līdzīga likumdošana, kas noteiktu obligātas preču zīmes, kas informētu pircējus par izmantotā materiāla izcelsmi un vietu, kurā ražots gala produkts.

| 4.5 | Obligātās “Izgatavots...” (“Made in ...”) preču zīmes ieviešana var palīdzēt pārliecināt pircēju, ka, iegādājoties apģērbu, viņi maksā cenu, kas atbilst izcelsmes valsts ražošanas standartiem un stilam – izcelsmes valstij jābūt tai valstij, kurā apģērba izveide tikusi pabeigta, nevis valstij, kurā tas ticis ražots – tomēr Komisijas ieteiktā preču zīme “Izgatavots Eiropā” (“Made in Europe”) ir nepārliecinoša. Viena pati Eropas preču zīme neko nepateiks par īpašām un izcilām atsevišķas valsts ražojumu īpašībām – “vienotām dažādībā”. |
| --- | --- |

4.5

Obligātās “Izgatavots...” (“Made in ...”) preču zīmes ieviešana var palīdzēt pārliecināt pircēju, ka, iegādājoties apģērbu, viņi maksā cenu, kas atbilst izcelsmes valsts ražošanas standartiem un stilam – izcelsmes valstij jābūt tai valstij, kurā apģērba izveide tikusi pabeigta, nevis valstij, kurā tas ticis ražots – tomēr Komisijas ieteiktā preču zīme “Izgatavots Eiropā” (“Made in Europe”) ir nepārliecinoša. Viena pati Eropas preču zīme neko nepateiks par īpašām un izcilām atsevišķas valsts ražojumu īpašībām – “vienotām dažādībā”.

| 4.5.1 | Runājot par Komisijas priekšlikumā ieteiktajām alternatīvām produkta izcelsmes preču zīmēm, Komiteja pieprasa izvēlēties obligātas preču zīmes gan importētajām, gan vienotajā tirgū ražotājām precēm, ja tās tiek tirgotas Eiropas Savienībā. Tas varētu atvieglot pircēju virzību “ētisku” ražojumu virzienā gan to patiesās kvalitātes, gan strādnieku tiesību ievērošanas ziņā ražošanas procesā. |
| --- | --- |

4.5.1

Runājot par Komisijas priekšlikumā ieteiktajām alternatīvām produkta izcelsmes preču zīmēm, Komiteja pieprasa izvēlēties obligātas preču zīmes gan importētajām, gan vienotajā tirgū ražotājām precēm, ja tās tiek tirgotas Eiropas Savienībā. Tas varētu atvieglot pircēju virzību “ētisku” ražojumu virzienā gan to patiesās kvalitātes, gan strādnieku tiesību ievērošanas ziņā ražošanas procesā.

| 4.6 | Kopējās sociālās atbildības kultūrai jāapvienojas Eiropas modelī, tomēr to jāpaplašina arī attīstības valstīs, izmantojot īpašus līdzekļus, kuri varētu tikt pārbaudīti patērētāju līmenī un kuru tirdzniecības aspekti varētu būt nozīmīgi (12). |
| --- | --- |

4.6

Kopējās sociālās atbildības kultūrai jāapvienojas Eiropas modelī, tomēr to jāpaplašina arī attīstības valstīs, izmantojot īpašus līdzekļus, kuri varētu tikt pārbaudīti patērētāju līmenī un kuru tirdzniecības aspekti varētu būt nozīmīgi (12).

| 4.7 | Rūpniecībā spēkā esošajai vides un darba vietas drošības likumdošanai jākļūst pircējiem redzamākai, lai palielinātu konkurences priekšrocības. |
| --- | --- |

4.7

Rūpniecībā spēkā esošajai vides un darba vietas drošības likumdošanai jākļūst pircējiem redzamākai, lai palielinātu konkurences priekšrocības.

| 4.7.1 | Savienības skaidrā pozīcija, ilgtspējīgā attīstība un no tā izrietošā atbilstība Kioto Protokola laika grafikam var būt veiksmīga un pieņemta Eiropas apstrādes rūpniecības nozarē, apliecinot centienus šo saistību izpildē. Nespēja pretoties negodīgai konkurencei vai nespēja rīkoties, lai to novērstu, nevar būt saistīta ar progresa kultūras izplatības veicināšanu Eiropas darba devēju un strādnieku vidū. Turklāt tā var paātrināt deindustrializāciju Eiropā, no kā gūtu labumu dažas starpvalstiskas kompānijas (13), kuras varētu pievērsies ražošanai valstīs ar mazāku pārliecību par šo principu, kas simbolizē “sociālo tirgus ekonomiku”. |
| --- | --- |

4.7.1

Savienības skaidrā pozīcija, ilgtspējīgā attīstība un no tā izrietošā atbilstība Kioto Protokola laika grafikam var būt veiksmīga un pieņemta Eiropas apstrādes rūpniecības nozarē, apliecinot centienus šo saistību izpildē. Nespēja pretoties negodīgai konkurencei vai nespēja rīkoties, lai to novērstu, nevar būt saistīta ar progresa kultūras izplatības veicināšanu Eiropas darba devēju un strādnieku vidū. Turklāt tā var paātrināt deindustrializāciju Eiropā, no kā gūtu labumu dažas starpvalstiskas kompānijas (13), kuras varētu pievērsies ražošanai valstīs ar mazāku pārliecību par šo principu, kas simbolizē “sociālo tirgus ekonomiku”.

| 4.7.2 | Komisijas centieni samazināt enerģijas patēriņu, daļēji to veicot ar vispārēju ekoloģiski pamatotu prasību ieviešanu ražojumiem (14), kas izmanto enerģiju, ar laiku var sasniegt savu mērķi, ja Eiropas industrijām – sevišķi tekstilizstrādājumu un apģērba rūpniecībai - joprojām ir tirgus un tātad arī ražošanas iekārtas. Citādi šis priekšlikums tikpat labi varētu būt izplatīts kādās attīstības valstīs, lai tās varētu paaugstināt preču ražošanai izlietotās enerģijas patēriņu rūpnīcās. |
| --- | --- |

4.7.2

Komisijas centieni samazināt enerģijas patēriņu, daļēji to veicot ar vispārēju ekoloģiski pamatotu prasību ieviešanu ražojumiem (14), kas izmanto enerģiju, ar laiku var sasniegt savu mērķi, ja Eiropas industrijām – sevišķi tekstilizstrādājumu un apģērba rūpniecībai - joprojām ir tirgus un tātad arī ražošanas iekārtas. Citādi šis priekšlikums tikpat labi varētu būt izplatīts kādās attīstības valstīs, lai tās varētu paaugstināt preču ražošanai izlietotās enerģijas patēriņu rūpnīcās.

| 4.8 | Komiteja uzstāj, ka arī Eiropas līmenī pastāvīga uzmanība tiktu koncentrēta uz mazajiem un mikrouzņēmumiem, kuri šai nozarei ir ļoti raksturīgi. Sevišķa uzmanība jāvelta pašreizējai finansu sistēmai, kura sliecas atbalstīt lielo uzņēmējdarbību. Komiteja atzīst Komisijas darbu mazo un mikrouzņēmumu problēmu izcelšanā un jaunas uzņēmējdarbības izkopšanu Eiropas kultūrā (15). |
| --- | --- |

4.8

Komiteja uzstāj, ka arī Eiropas līmenī pastāvīga uzmanība tiktu koncentrēta uz mazajiem un mikrouzņēmumiem, kuri šai nozarei ir ļoti raksturīgi. Sevišķa uzmanība jāvelta pašreizējai finansu sistēmai, kura sliecas atbalstīt lielo uzņēmējdarbību. Komiteja atzīst Komisijas darbu mazo un mikrouzņēmumu problēmu izcelšanā un jaunas uzņēmējdarbības izkopšanu Eiropas kultūrā (15).

| 4.9 | Kā jau iepriekš minēts, Komiteja aicina samazināt to valstu skaitu, kas gūst labumu no Vispārējās atvieglojumu sistēmas (VAS) Generalised System of Preferences (GSP). Saskaņā ar to Komiteja uzskata, ka pašreizējos ES muitas tarifus – kas ir vieni no zemākajiem pasaulē – nedrīkst pazemināt, kamēr līdz salīdzināmam līmenim netiks pazemināti tarifi virknei valstu ar augsti konkurētspējīgu tekstilizstrādājumu un apģērbu importu. Savā 2004. gada 29. janvāra rezolūcijā par tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares nākotni Eiropas Parlaments iesaka pieņemt mijiedarbības kritērijus, jeb “piekļūt pasaules līmeņa tirgiem ar līdzīgiem importa nosacījumiem, kādus ES pilnībā attiecinās no 2005. gada”. Komiteja iestājas par tirdzniecības liberalizāciju, bet ir pret vienpusēju liberalizāciju. Arī pārējām valstīm jābūt gatavām atvērt savus tirgus ES tekstila un apģērba sektora ražojumiem. |
| --- | --- |

4.9

Kā jau iepriekš minēts, Komiteja aicina samazināt to valstu skaitu, kas gūst labumu no Vispārējās atvieglojumu sistēmas (VAS) Generalised System of Preferences (GSP). Saskaņā ar to Komiteja uzskata, ka pašreizējos ES muitas tarifus – kas ir vieni no zemākajiem pasaulē – nedrīkst pazemināt, kamēr līdz salīdzināmam līmenim netiks pazemināti tarifi virknei valstu ar augsti konkurētspējīgu tekstilizstrādājumu un apģērbu importu. Savā 2004. gada 29. janvāra rezolūcijā par tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares nākotni Eiropas Parlaments iesaka pieņemt mijiedarbības kritērijus, jeb “piekļūt pasaules līmeņa tirgiem ar līdzīgiem importa nosacījumiem, kādus ES pilnībā attiecinās no 2005. gada”. Komiteja iestājas par tirdzniecības liberalizāciju, bet ir pret vienpusēju liberalizāciju. Arī pārējām valstīm jābūt gatavām atvērt savus tirgus ES tekstila un apģērba sektora ražojumiem.

| 4.9.1 | Ārējo robežu muitas kontrole ir jāpastprina, lai varētu pārvarēt nopietnās pirātisma un viltojumu problēmas. Tās jāapvieno patiesi kopīgā Eiropas muitas dienestā, veicot īpašus atbalsta pasākumus jaunajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.9.1

Ārējo robežu muitas kontrole ir jāpastprina, lai varētu pārvarēt nopietnās pirātisma un viltojumu problēmas. Tās jāapvieno patiesi kopīgā Eiropas muitas dienestā, veicot īpašus atbalsta pasākumus jaunajām dalībvalstīm.

| 4.9.2 | Komitejai ir nopietnas bažas par tām kategorijām, kuras apdraud viltojumi un tā uzskata, ka jāveic visi iespējamie pasākumi to samazināšanai. Muitas dienesti vairākkārtīgi uzsvēruši, ka viņu personāls ir nepietiekams, lai pārbaudītu tranzīta preces, jo īpaši ostās. Piemēram, Neapoles ostā katru dienu ierodas ap 1 000 konteineru, bet tos pārbauda tikai trīs darbinieki un vidēji mazāk kā 1 % konteineru tiek atvērti (tikai atvērti, nevis pārbaudīti). |
| --- | --- |

4.9.2

Komitejai ir nopietnas bažas par tām kategorijām, kuras apdraud viltojumi un tā uzskata, ka jāveic visi iespējamie pasākumi to samazināšanai. Muitas dienesti vairākkārtīgi uzsvēruši, ka viņu personāls ir nepietiekams, lai pārbaudītu tranzīta preces, jo īpaši ostās. Piemēram, Neapoles ostā katru dienu ierodas ap 1 000 konteineru, bet tos pārbauda tikai trīs darbinieki un vidēji mazāk kā 1 % konteineru tiek atvērti (tikai atvērti, nevis pārbaudīti).

| 4.9.3 | Šajā situācijā, kuru vēl ļaunāku padara plānotie viltojumi, kurus realizē kriminālās grupas, kas darbojas daudzās Eiropas ostās, viena no iespējām būtu koncentrēt atsevišķas preces īpaši aprīkotās ostās, kurās būtu pārstāvētas attiecīgās kategorijas un muitas dienesti veiktu stingrāku kontroli. |
| --- | --- |

4.9.3

Šajā situācijā, kuru vēl ļaunāku padara plānotie viltojumi, kurus realizē kriminālās grupas, kas darbojas daudzās Eiropas ostās, viena no iespējām būtu koncentrēt atsevišķas preces īpaši aprīkotās ostās, kurās būtu pārstāvētas attiecīgās kategorijas un muitas dienesti veiktu stingrāku kontroli.

| 4.9.4 | Eiropas Parlamenta rezolūcijas 11. punkts būtiski sakrīt ar šo pozīciju, kurā Komisija tiek aicināta palīdzēt ražotājiem un veicināt novērošanas un informācijas tīkla izveidi, lai noteiktu viltojumu vai pirātisko preču avotus un izslēgtu tos no tirgus. |
| --- | --- |

4.9.4

Eiropas Parlamenta rezolūcijas 11. punkts būtiski sakrīt ar šo pozīciju, kurā Komisija tiek aicināta palīdzēt ražotājiem un veicināt novērošanas un informācijas tīkla izveidi, lai noteiktu viltojumu vai pirātisko preču avotus un izslēgtu tos no tirgus.

| 4.9.5 | Otrs risinājums būtu konteineru sadale starp galamērķu rajoniem ar nosacījumu, ka tie tiek aizzīmogoti. Tas varētu stipri samazināt to konteineru skaitu, kuriem nepieciešama pārbaude ostās un dotu iespēju veikt vairāk rūpīgu pārbaužu. |
| --- | --- |

4.9.5

Otrs risinājums būtu konteineru sadale starp galamērķu rajoniem ar nosacījumu, ka tie tiek aizzīmogoti. Tas varētu stipri samazināt to konteineru skaitu, kuriem nepieciešama pārbaude ostās un dotu iespēju veikt vairāk rūpīgu pārbaužu.

| 4.10 | Kontroles uzlabošana jāpieprasa arī no tām valstīm, kurās preces tiek ražotas. Valstīm, kuras pieļauj viltojumus, izmantojot nepietiekamus kontroles mehānismus, vajadzētu uz laiku atcelt labvēlīgus eksporta nosacījumus. Viena pati GSP, kura tiek plaši izmantota tekstilizstrādājumu un apģērba nozarē, katru gadu zaudē 2,2 miljardus eiro no muitas ieņēmumiem. Un, gluži pretēji, iesaistītās valstis par šādu summu iegūst ikgadēju labumu. Ja ES devusi tik lielas priekšrocības, tas dod tai tiesības noteikt arī nosacījumus un noteikumus šo priekšrocību kvitēšanai. |
| --- | --- |

4.10

Kontroles uzlabošana jāpieprasa arī no tām valstīm, kurās preces tiek ražotas. Valstīm, kuras pieļauj viltojumus, izmantojot nepietiekamus kontroles mehānismus, vajadzētu uz laiku atcelt labvēlīgus eksporta nosacījumus. Viena pati GSP, kura tiek plaši izmantota tekstilizstrādājumu un apģērba nozarē, katru gadu zaudē 2,2 miljardus eiro no muitas ieņēmumiem. Un, gluži pretēji, iesaistītās valstis par šādu summu iegūst ikgadēju labumu. Ja ES devusi tik lielas priekšrocības, tas dod tai tiesības noteikt arī nosacījumus un noteikumus šo priekšrocību kvitēšanai.

| 4.10.1 | Komiteja ir visai pārliecināta, ka ES reālās robežas ne vienmēr sakrīt ar dalīblalstu fiziskajām robežām: aizvien vairāk tās atrodas to valstu teritorijās, no kurām pienāk importa preces. EESK jau ir izteikusi savu viedokli šajā jautājumā. |
| --- | --- |

4.10.1

Komiteja ir visai pārliecināta, ka ES reālās robežas ne vienmēr sakrīt ar dalīblalstu fiziskajām robežām: aizvien vairāk tās atrodas to valstu teritorijās, no kurām pienāk importa preces. EESK jau ir izteikusi savu viedokli šajā jautājumā.

| 4.11 | Pašreizējie izcelsmes noteikumi ir lietošanai pārāk komplicēti un sarežģīti; tie viegli var tikt pārprasti un prasa padziļinātas zināšanas daudzos juridiskos tekstos. Šobrīd tie rada sastrēgumu tirdzniecībā un pamudinājumu viltojumiem. Valstis ar priekšrocībām visbiežāk kalpo tikai kā cauruļvadi precēm no tām valstīm, kurām šo priekšrocību nav. |
| --- | --- |

4.11

Pašreizējie izcelsmes noteikumi ir lietošanai pārāk komplicēti un sarežģīti; tie viegli var tikt pārprasti un prasa padziļinātas zināšanas daudzos juridiskos tekstos. Šobrīd tie rada sastrēgumu tirdzniecībā un pamudinājumu viltojumiem. Valstis ar priekšrocībām visbiežāk kalpo tikai kā cauruļvadi precēm no tām valstīm, kurām šo priekšrocību nav.

| 4.12 | Ņemot vērā, ka priekšrocības ir garantētas attīstības valstīm, Komiteja aicina Komisiju – sevišķi Tirdzniecības DG – definēt skaidrus standartus, īpaši darba tiesību aizsardzībā, vides aizsardzībā, narkotiku tirdzniecības novēršanā, cilvēku pamattiesību ievērošanā, ilgstošā attīstībā un citās ar pircēju aizsardzību un dzīvnieku labklājību saistītās jomās. |
| --- | --- |

4.12

Ņemot vērā, ka priekšrocības ir garantētas attīstības valstīm, Komiteja aicina Komisiju – sevišķi Tirdzniecības DG – definēt skaidrus standartus, īpaši darba tiesību aizsardzībā, vides aizsardzībā, narkotiku tirdzniecības novēršanā, cilvēku pamattiesību ievērošanā, ilgstošā attīstībā un citās ar pircēju aizsardzību un dzīvnieku labklājību saistītās jomās.

| 4.13 | Pievēršoties Kopējiem muitas tarifiem (KMT) Common Customs Tariff (CCT), Komiteja atzīmē, ka jaunā Regula 1789/2003, kura stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī un kura groza Regulu 2658/87, arī ir kompromisu sērijas rezultāts, kuri pārsniedz KMT līmeni. Šie kompromisi padara Regulas īstenošanu sarežģītu un komplicētu un tā rezultātā tiek veicināti viltojumi un izvairīšanās no likuma. Sadaļa “Panti par apģērbiem un apģērbu furnitūru”, kas apzīmēti ar kodiem 61, 62 un 63, ietver 466 punktus; no tiem 398 piesaistīti 12 % tarifiem, pārējie 68 sakārtoti virknē no pilnīgi atbrīvotiem no tarifiem līdz 2 %, 4 %, 5.3 %, 6.2 %, 6.3 %, 6.5 %, 6.9 %, 7.2 %, 7.5 %, 7.6 %, 7.7 %, 8 %, 8.9 %, 10 % and 10.5 % tarifiem. Pārējiem kodiem: 64 (apavi, getras un tamlīdzīgi), 65 (galvassegas un ar tām saistītās detaļas), 66 (lietusargi) and 67 (spalvas un mākslīgie ziedi) noteikti tarifi 1.7 %, 2.2 %, 2.7 %, 4.7 %, 5 %, 5.2 %, 7 % un 8 %. |
| --- | --- |

4.13

Pievēršoties Kopējiem muitas tarifiem (KMT) Common Customs Tariff (CCT), Komiteja atzīmē, ka jaunā Regula 1789/2003, kura stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī un kura groza Regulu 2658/87, arī ir kompromisu sērijas rezultāts, kuri pārsniedz KMT līmeni. Šie kompromisi padara Regulas īstenošanu sarežģītu un komplicētu un tā rezultātā tiek veicināti viltojumi un izvairīšanās no likuma. Sadaļa “Panti par apģērbiem un apģērbu furnitūru”, kas apzīmēti ar kodiem 61, 62 un 63, ietver 466 punktus; no tiem 398 piesaistīti 12 % tarifiem, pārējie 68 sakārtoti virknē no pilnīgi atbrīvotiem no tarifiem līdz 2 %, 4 %, 5.3 %, 6.2 %, 6.3 %, 6.5 %, 6.9 %, 7.2 %, 7.5 %, 7.6 %, 7.7 %, 8 %, 8.9 %, 10 % and 10.5 % tarifiem. Pārējiem kodiem: 64 (apavi, getras un tamlīdzīgi), 65 (galvassegas un ar tām saistītās detaļas), 66 (lietusargi) and 67 (spalvas un mākslīgie ziedi) noteikti tarifi 1.7 %, 2.2 %, 2.7 %, 4.7 %, 5 %, 5.2 %, 7 % un 8 %.

| 4.13.1 | Kopumā vairāk kā 20 tarifu līmeņos iekļauti 1 516 nosaukumi, kuriem piešķirti Apvienotās nomenklatūras (AN) Combined Nomenclature (CN) kodi. Tik liels skaits ļoti līdzīgu tarifu rada tikai problēmas un demonstrē sistēmas vājumu, kas varētu būt racionālāka un izturīgāka pret ekonomisko interešu centru spiedienu, kuri, palielinot savu peļņu, rada tikai grūtības uzņēmējdarbībai. Komiteja uzskata, ka tarifu skaita limitēšana – līdz trim vai, lielākais, četriem – ievērojami samazinās viltojumus un vienkāršos sistēmu. |
| --- | --- |

4.13.1

Kopumā vairāk kā 20 tarifu līmeņos iekļauti 1 516 nosaukumi, kuriem piešķirti Apvienotās nomenklatūras (AN) Combined Nomenclature (CN) kodi. Tik liels skaits ļoti līdzīgu tarifu rada tikai problēmas un demonstrē sistēmas vājumu, kas varētu būt racionālāka un izturīgāka pret ekonomisko interešu centru spiedienu, kuri, palielinot savu peļņu, rada tikai grūtības uzņēmējdarbībai. Komiteja uzskata, ka tarifu skaita limitēšana – līdz trim vai, lielākais, četriem – ievērojami samazinās viltojumus un vienkāršos sistēmu.

| 4.14 | Komiteja sevišķu nozīmi piešķir atbilstībai galvenajiem darba standartiem un godīgai tirdzniecībai, vides aizsardzībai un narkotiku tirdzniecības apkarošanai. Kamēr pašreizējā VAS samazina KMT līmeņus par 40 %, tādējādi dodot iespēju visām attīstības valstīm eksportēt to ražotos tekstilizstrādājumus, apģērbu un apavus uz Eiropas valstīm par tarifiem, kas ir zemāki par 5 %, un nosakot, ka tās apņemas ievērot sociālos un vides noteikumus, tā tomēr ir parādījusi sevi kā morāli neveiksmīgu akciju. Netika ieviests arī īpašs stimulējošs režīms, lai neitralizētu narkotiku pārvadāšanu, kas dotu labumu 12 valstīm un kam būtu ietekme narkotiku tirdzniecības samazināšanā. Turpretim daudzus mazos Eiropas uzņēmumus nācies slēgt, pateicoties nepastāvīgai konkurencei, tas ir vispārējo ražošanas izmaksu rezultāts, kas nav salīdzināmas ar tām izmaksām, kuras uzspiež progresīvi, uz ilgstošu attīstību orientēti normatīvi (16). |
| --- | --- |

4.14

Komiteja sevišķu nozīmi piešķir atbilstībai galvenajiem darba standartiem un godīgai tirdzniecībai, vides aizsardzībai un narkotiku tirdzniecības apkarošanai. Kamēr pašreizējā VAS samazina KMT līmeņus par 40 %, tādējādi dodot iespēju visām attīstības valstīm eksportēt to ražotos tekstilizstrādājumus, apģērbu un apavus uz Eiropas valstīm par tarifiem, kas ir zemāki par 5 %, un nosakot, ka tās apņemas ievērot sociālos un vides noteikumus, tā tomēr ir parādījusi sevi kā morāli neveiksmīgu akciju. Netika ieviests arī īpašs stimulējošs režīms, lai neitralizētu narkotiku pārvadāšanu, kas dotu labumu 12 valstīm un kam būtu ietekme narkotiku tirdzniecības samazināšanā. Turpretim daudzus mazos Eiropas uzņēmumus nācies slēgt, pateicoties nepastāvīgai konkurencei, tas ir vispārējo ražošanas izmaksu rezultāts, kas nav salīdzināmas ar tām izmaksām, kuras uzspiež progresīvi, uz ilgstošu attīstību orientēti normatīvi (16).

| 4.15 | EESK paļaujas, ka tiks pastiprināti Padomes, Komisijas un Eiropas Parlamenta centieni, lai izslēgtu no VAS visas tās valstis, kurām nepieciešams eksportēt viņu tekstila, apģērbu un apavu izstrādājumus uz ES, bet kuras nerespektē SDO (Starptautiskā darba organizācija) ILO (17) (International Labour Organisation) (18) noteiktās pamattiesības. |
| --- | --- |

4.15

EESK paļaujas, ka tiks pastiprināti Padomes, Komisijas un Eiropas Parlamenta centieni, lai izslēgtu no VAS visas tās valstis, kurām nepieciešams eksportēt viņu tekstila, apģērbu un apavu izstrādājumus uz ES, bet kuras nerespektē SDO (Starptautiskā darba organizācija) ILO (17) (International Labour Organisation) (18) noteiktās pamattiesības.

| 4.16 | EESK ir pārliecināta, ka GDP noteiktais daudzums uz vienu cilvēku nevar būt vienīgais kritērijs, lai izlemtu, vai valstis ir piemērotas samazinājumam tekstilizstrādājumu nozarē saskaņā ar VAS. Tā arī pievienojas daudzos kvartāla apskatos izteiktajam uzskatam, ka šobrīd pastāv nepamatots labvēlības samērs tām valstīm, kurām tas vismazāk nepieciešams. Lai pārliecinātos, ka VAS palīdzība tiek koncentrēta valstīs ar vislielākajām vajadzībām, Komiteja iesaka izslēgt no sistēmas šādu kategoriju valstis:






  — | valstis, kuras ir OPEC biedri (19); |
| --- | --- | --- |

4.16

EESK ir pārliecināta, ka GDP noteiktais daudzums uz vienu cilvēku nevar būt vienīgais kritērijs, lai izlemtu, vai valstis ir piemērotas samazinājumam tekstilizstrādājumu nozarē saskaņā ar VAS. Tā arī pievienojas daudzos kvartāla apskatos izteiktajam uzskatam, ka šobrīd pastāv nepamatots labvēlības samērs tām valstīm, kurām tas vismazāk nepieciešams. Lai pārliecinātos, ka VAS palīdzība tiek koncentrēta valstīs ar vislielākajām vajadzībām, Komiteja iesaka izslēgt no sistēmas šādu kategoriju valstis:

—

valstis, kuras ir OPEC biedri (19);

| — | valstis, kuras ANO nav definējusi kā “attīstības valstis”; |
| --- | --- |

—

valstis, kuras ANO nav definējusi kā “attīstības valstis”;

| — | valstis, kurās darbojas kodolieroču programma; |
| --- | --- |

—

valstis, kurās darbojas kodolieroču programma;

| — | valstis ar ļoti zemiem nodokļiem (nodokļu paradīze); |
| --- | --- |

—

valstis ar ļoti zemiem nodokļiem (nodokļu paradīze);

| — | valstis, kurām ir divpusēji vai reģionāli līgumi ar ES (20); |
| --- | --- |

—

valstis, kurām ir divpusēji vai reģionāli līgumi ar ES (20);

| — | valstis, kuras neievēro SDO noteiktās pamattiesības (21). |
| --- | --- |

—

valstis, kuras neievēro SDO noteiktās pamattiesības (21).

| 4.17 | Tehnoloģiskajiem poliem un Inovāciju centriem, kas plaši izplatīti ES, jāpalīdz uzlabot tīkla darbu un uzņēmējdarbības pieredzes izplatīšanu visā industrijā, universitātēs un pilsoniskās sabiedrības organizācijās. |
| --- | --- |

4.17

Tehnoloģiskajiem poliem un Inovāciju centriem, kas plaši izplatīti ES, jāpalīdz uzlabot tīkla darbu un uzņēmējdarbības pieredzes izplatīšanu visā industrijā, universitātēs un pilsoniskās sabiedrības organizācijās.

| 4.18 | Tehniskie, augsto tehnoloģiju tekstilizstrādājumi un tehniskie apavi ir augošas peļņas tirgus daļa Eiropā un pasaulē. Pateicoties stabilajai praktiskajai pieredzei, mazie un vidējie Eiropas uzņēmumi gan tagad, gan nākotnē var spēlēt ievērojamu lomu apģērba ražošanā, izmantojot jaunos ķīmskos procesus un attīstot jaunas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

4.18

Tehniskie, augsto tehnoloģiju tekstilizstrādājumi un tehniskie apavi ir augošas peļņas tirgus daļa Eiropā un pasaulē. Pateicoties stabilajai praktiskajai pieredzei, mazie un vidējie Eiropas uzņēmumi gan tagad, gan nākotnē var spēlēt ievērojamu lomu apģērba ražošanā, izmantojot jaunos ķīmskos procesus un attīstot jaunas tehnoloģijas.

| 4.19 | EESK uzskata, ka nepieciešams izvērtēt Saskaņotu rīcību starp Komisiju un dalībvalstīm, lai finansētu un atbalstītu moderno pakalpojumu dažādību, kas var uzlabot uzņēmējdarbības sniegumu, lai veicinātu saskaņu starp piedāvājumu un pieprasījumu jauna tipa apģērbiem. |
| --- | --- |

4.19

EESK uzskata, ka nepieciešams izvērtēt Saskaņotu rīcību starp Komisiju un dalībvalstīm, lai finansētu un atbalstītu moderno pakalpojumu dažādību, kas var uzlabot uzņēmējdarbības sniegumu, lai veicinātu saskaņu starp piedāvājumu un pieprasījumu jauna tipa apģērbiem.

| 4.19.1 | Jāizmanto Eiropas Sociālais fonds (ESF) un 6. Pētījumu un attīstības ietvara programma, lai uzlabotu un attīstītu apmācību iespējas jauna tipa profesionāļiem ar īpašām tehnisko operāciju iespējām, kuri var darboties - sekojot piemērotam spēles plānam – kā inovāciju īstenotāji MVU. Īpaša uzmanība būtu jāvelta tām dalībvalstīm, kurās tekstila un apģērba sektoram ir startēģiska nozīme. |
| --- | --- |

4.19.1

Jāizmanto Eiropas Sociālais fonds (ESF) un 6. Pētījumu un attīstības ietvara programma, lai uzlabotu un attīstītu apmācību iespējas jauna tipa profesionāļiem ar īpašām tehnisko operāciju iespējām, kuri var darboties - sekojot piemērotam spēles plānam – kā inovāciju īstenotāji MVU. Īpaša uzmanība būtu jāvelta tām dalībvalstīm, kurās tekstila un apģērba sektoram ir startēģiska nozīme.

| 4.19.2 | Profesionālais raksturojums prasa palīdzēt uzņēmējdarbībai uzlabot un izvērst tehnisko tekstilizstrādājumu un apavu ražošanu, ieskaitot tehnoloģiju audita analītiķus, pārstrukturēšanas plānu koordinatorus un kvalificētus cilvēkus uzņēmējdarbības iespēju izlūkošanā. |
| --- | --- |

4.19.2

Profesionālais raksturojums prasa palīdzēt uzņēmējdarbībai uzlabot un izvērst tehnisko tekstilizstrādājumu un apavu ražošanu, ieskaitot tehnoloģiju audita analītiķus, pārstrukturēšanas plānu koordinatorus un kvalificētus cilvēkus uzņēmējdarbības iespēju izlūkošanā.

| 4.19.3 | EESK ir pārliecināta, ka, izmatojot vietējās iespējas – tehnoloģiju centrus, universitātes, Strukturētu dialogu starp darba devējiem, strādniekiem un vietējām varas iestādēm – uzņēmējdarbība un sevišķi MVU var gūt labumu no sadarbības ar šiem jauna tipa kvalificētajiem profesionāļiem, lai pārietu uz augstāka līmeņa konkurētspējīgām tehnoloģijām (22). |
| --- | --- |

4.19.3

EESK ir pārliecināta, ka, izmatojot vietējās iespējas – tehnoloģiju centrus, universitātes, Strukturētu dialogu starp darba devējiem, strādniekiem un vietējām varas iestādēm – uzņēmējdarbība un sevišķi MVU var gūt labumu no sadarbības ar šiem jauna tipa kvalificētajiem profesionāļiem, lai pārietu uz augstāka līmeņa konkurētspējīgām tehnoloģijām (22).

| 4.20 | Komiteja, tāpat kā Komisija un Eiropas Parlaments apzinās, ka mazās firmas (ar mazāk kā 50 nodarbinātajiem) atbild par apmēram 70 % no ES tekstilizstrādājumu, apģērba un apavu industrijas, aptuveni 20 % firmu strādā no 50 līdz 249 nodarbinātajiem un atlikušie 10 % nodarbina 250 vai vairāk strādnieku. Šai nozarē ir augstāka sieviešu strādnieču koncentrācija nekā citās nozarēs. Kompāniju sadrumstalotība visā Eiropā traucē centieniem atbalstīt inovācijas un tehnoloģiskos uzlabojumus. |
| --- | --- |

4.20

Komiteja, tāpat kā Komisija un Eiropas Parlaments apzinās, ka mazās firmas (ar mazāk kā 50 nodarbinātajiem) atbild par apmēram 70 % no ES tekstilizstrādājumu, apģērba un apavu industrijas, aptuveni 20 % firmu strādā no 50 līdz 249 nodarbinātajiem un atlikušie 10 % nodarbina 250 vai vairāk strādnieku. Šai nozarē ir augstāka sieviešu strādnieču koncentrācija nekā citās nozarēs. Kompāniju sadrumstalotība visā Eiropā traucē centieniem atbalstīt inovācijas un tehnoloģiskos uzlabojumus.

| 4.21 | EESK, kuras pārstāvjiem ir tieša saistība ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, vairākos gadījumos ir nosodījusi nerimstošo viltojumu procesu, kurā pāri Kopienas robežām iesaistīts plašs preču klāsts. Viskliedzošākie viltojumu piemēri ietver:






  — | deklarācijas, kas ir pretrunā ar muitā deklarētajām precēm (23); |
| --- | --- | --- |

4.21

EESK, kuras pārstāvjiem ir tieša saistība ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, vairākos gadījumos ir nosodījusi nerimstošo viltojumu procesu, kurā pāri Kopienas robežām iesaistīts plašs preču klāsts. Viskliedzošākie viltojumu piemēri ietver:

—

deklarācijas, kas ir pretrunā ar muitā deklarētajām precēm (23);

| — | preces bez atbilstošiem sertifikātiem, kuras pircējiem bieži ir bīstamas; |
| --- | --- |

—

preces bez atbilstošiem sertifikātiem, kuras pircējiem bieži ir bīstamas;

| — | preces, kas neatbilst intelektuālā īpašuma tiesībām; |
| --- | --- |

—

preces, kas neatbilst intelektuālā īpašuma tiesībām;

| — | preces, kas pakļautas triangulācijai starp dažādām valstīm (24); |
| --- | --- |

—

preces, kas pakļautas triangulācijai starp dažādām valstīm (24);

| — | preces, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (25); |
| --- | --- |

—

preces, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (25);

| — | viltotas vai pirātiskas preces. |
| --- | --- |

—

viltotas vai pirātiskas preces.

| 4.21.1 | Nesen šajā jomā tika veikti daži statistiski pētījumi. EESK apsveic faktu, ka Eiropas Savienība beidzot ir pieņēmusi Regulu, kas nodrošina viltoto preču sadedzināšanu un iznīcināšanu muitas punktos (26). |
| --- | --- |

4.21.1

Nesen šajā jomā tika veikti daži statistiski pētījumi. EESK apsveic faktu, ka Eiropas Savienība beidzot ir pieņēmusi Regulu, kas nodrošina viltoto preču sadedzināšanu un iznīcināšanu muitas punktos (26).

| 4.21.2 | Tomēr Komiteja uzskata, ka šajā jomā joprojām gūti ierobežoti panākumi. |
| --- | --- |

4.21.2

Tomēr Komiteja uzskata, ka šajā jomā joprojām gūti ierobežoti panākumi.

| 4.21.3 | Tiešām, muitas dienestu vadītāji sūdzas par trūkumiem Kopienas normatīvos ( kuriem vajadzētu kompensēt valstu sadrumstaloto likumdošanu), par darbinieku un līdzekļu trūkumu, lai tiktu galā ar tik milzīgu un aktīvu tirgu. |
| --- | --- |

4.21.3

Tiešām, muitas dienestu vadītāji sūdzas par trūkumiem Kopienas normatīvos ( kuriem vajadzētu kompensēt valstu sadrumstaloto likumdošanu), par darbinieku un līdzekļu trūkumu, lai tiktu galā ar tik milzīgu un aktīvu tirgu.

| 4.21.4 | 2003. gada pirmajā pusē Eiropas muitas izņēma vairāk kā 50 miljonus viltojumu vai slepenai tirgošanai domātu preču (27). Laikā no 2000. līdz 2002. gadam viltojumu skaits apģērbu nozarē dubultojās, parfimērijas un kosmētikas nozarēs trīskāršojās (28). Tomēr tā ir tikai aisberga redzamā daļa salīdzinājumā ar to, kas izslīdējis cauri tīklam. |
| --- | --- |

4.21.4

2003. gada pirmajā pusē Eiropas muitas izņēma vairāk kā 50 miljonus viltojumu vai slepenai tirgošanai domātu preču (27). Laikā no 2000. līdz 2002. gadam viltojumu skaits apģērbu nozarē dubultojās, parfimērijas un kosmētikas nozarēs trīskāršojās (28). Tomēr tā ir tikai aisberga redzamā daļa salīdzinājumā ar to, kas izslīdējis cauri tīklam.

| 4.21.5 | Šie produkti 66 % gadījumu nāk no Āzijas, īpaši no Ķīnas un Taizemes. Saskaņā ar komisāra Bolkenšteina (Bolkenstein) teikto, viltojumi vairs neaprobežojas ar luksusa precēm: ikviena ikdienā pirktā prece tagad ir potenciāls viltojumu un pirātisma objekts, kā rezultātā MVU arvien vairāk kļūst par viltotāju upuri. (29). |
| --- | --- |

4.21.5

Šie produkti 66 % gadījumu nāk no Āzijas, īpaši no Ķīnas un Taizemes. Saskaņā ar komisāra Bolkenšteina (Bolkenstein) teikto, viltojumi vairs neaprobežojas ar luksusa precēm: ikviena ikdienā pirktā prece tagad ir potenciāls viltojumu un pirātisma objekts, kā rezultātā MVU arvien vairāk kļūst par viltotāju upuri. (29).

| 4.21.6 | Šī absolūtā mēroga parādība rada pieaugošu spiedienu uz Eiropas firmām, bieži vien liekot mazajām firmām pārtraukt tirdzniecību un padarot neiespējamu to palikšanu tirgū. |
| --- | --- |

4.21.6

Šī absolūtā mēroga parādība rada pieaugošu spiedienu uz Eiropas firmām, bieži vien liekot mazajām firmām pārtraukt tirdzniecību un padarot neiespējamu to palikšanu tirgū.

5.   Īpašie komentāri

| 5.1 | Eiropas Kopiena kopš 1971. gada – sākotnēji ar GATT un tad ar PTO (Pasaules tirdzniecības organizācija) starpniecību ir piekritusi ievērojamai VMT (Vispārējo muitas tarifu) samazināšanai attīstības valstīs. |
| --- | --- |

5.1

Eiropas Kopiena kopš 1971. gada – sākotnēji ar GATT un tad ar PTO (Pasaules tirdzniecības organizācija) starpniecību ir piekritusi ievērojamai VMT (Vispārējo muitas tarifu) samazināšanai attīstības valstīs.

| 5.1.1 | Attīstības valstu preces, kas klasificētas kā nejutīgas, tiek atbrīvotas no muitas nodokļiem, eksportējot tās uz Kopienu. |
| --- | --- |

5.1.1

Attīstības valstu preces, kas klasificētas kā nejutīgas, tiek atbrīvotas no muitas nodokļiem, eksportējot tās uz Kopienu.

| 5.1.2 | Precēm, kas klasificētas kā jutīgas un ietver tekstilizstrādājumus, apģērbu un apavus, saņem 20 % samazinājumu (vispārīgais režīms), īpašos režīmos paceļoties līdz 40 % (30). |
| --- | --- |

5.1.2

Precēm, kas klasificētas kā jutīgas un ietver tekstilizstrādājumus, apģērbu un apavus, saņem 20 % samazinājumu (vispārīgais režīms), īpašos režīmos paceļoties līdz 40 % (30).

| 5.1.3 | 2003. gadā Apvienotās Nācijas atzina 116 attīstības valstis. Tomēr praksē ES atzītie atvieglojumi pieškirti 174 valstīm (31). |
| --- | --- |

5.1.3

2003. gadā Apvienotās Nācijas atzina 116 attīstības valstis. Tomēr praksē ES atzītie atvieglojumi pieškirti 174 valstīm (31).

| 5.1.4 | Āzija ir vislielākā priekšrocību ieguvēja. Kopumā 2002. gadā tā izmantoja 70 % no visām priekšrocībām. Ķīna viena pati varēja izmantot 25 %. |
| --- | --- |

5.1.4

Āzija ir vislielākā priekšrocību ieguvēja. Kopumā 2002. gadā tā izmantoja 70 % no visām priekšrocībām. Ķīna viena pati varēja izmantot 25 %.

| 5.1.5 | Minētājām valstīm piemērotie vidējie ES tarifi TAA (Tekstilistrādājumi, apģērbi, apavi) ir 4.8 %. ASV uzliktie tarifi ir 8.9 %, Japānas - 6.6 %, bet Kanādas - 12 %. Ķīnas uzliktie tarifi ir 20 %, Taizemes - 29 %, Indijas - 35 %, bet Indonēzijas - 40 % (32). |
| --- | --- |

5.1.5

Minētājām valstīm piemērotie vidējie ES tarifi TAA (Tekstilistrādājumi, apģērbi, apavi) ir 4.8 %. ASV uzliktie tarifi ir 8.9 %, Japānas - 6.6 %, bet Kanādas - 12 %. Ķīnas uzliktie tarifi ir 20 %, Taizemes - 29 %, Indijas - 35 %, bet Indonēzijas - 40 % (32).

| 5.2 | Eiro-Vidusjūras TAA nozares ražotāji tupina cīnīties pret šķēršļiem, lai piekļūtu Āzijas tirgiem. Lai kavētu tirdzniecību, šie tirgi radījuši beztarifu barjeras, kas izvirza nopietnas problēmas visai Eiropas industrijai (33). |
| --- | --- |

5.2

Eiro-Vidusjūras TAA nozares ražotāji tupina cīnīties pret šķēršļiem, lai piekļūtu Āzijas tirgiem. Lai kavētu tirdzniecību, šie tirgi radījuši beztarifu barjeras, kas izvirza nopietnas problēmas visai Eiropas industrijai (33).

| 5.3 | Kopumā ES apstrādājošajā rūpniecībā tekstilizstrādājumu pievienotā vērtība sastāda 2.5 % (34). Tomēr dažām valstīm līmenis ir relatīvi augstāks: Luksemburgai 8.7 %; Portugālei 6.3 %; Grieķijai 5.1 %; Itālijai 4.6 %; Beļģijai 4.3 % (35). Jaunajās ES dalībvalstīs tekstila un apģērba industrija ir vēl nozīmīgāka.Lietuvā tā sastāda 16,1 % (36), Igaunijā 10,5 % (37) utt. |
| --- | --- |

5.3

Kopumā ES apstrādājošajā rūpniecībā tekstilizstrādājumu pievienotā vērtība sastāda 2.5 % (34). Tomēr dažām valstīm līmenis ir relatīvi augstāks: Luksemburgai 8.7 %; Portugālei 6.3 %; Grieķijai 5.1 %; Itālijai 4.6 %; Beļģijai 4.3 % (35). Jaunajās ES dalībvalstīs tekstila un apģērba industrija ir vēl nozīmīgāka.Lietuvā tā sastāda 16,1 % (36), Igaunijā 10,5 % (37) utt.

6.   Secinājumi

| 6.1 | Daudzi Eiropas uzņēmēji šajā nozarē pašreizējo situāciju izjūt kā negodīgu un represīvu. Viņi bieži ir spiesti pārtraukt apgrozību, jo nākas saskarties ar tādu konkurences klimatu, kas nav ne godīgs, ne arī saistīts ar uzņēmējdarbības iespējām respektēt cilvēktiesības darba vietā. Uzņēmējiem, strādniekiem un ES politisko lēmumu pieņēmējiem dažādos līmeņos jābūt kopīgam redzējumam par vidējā un ilgtermiņa nākotni konkurētspējīgā un modernā Eiropas apģērbu un tekstilizstrādājumu nozarē. |
| --- | --- |

6.1

Daudzi Eiropas uzņēmēji šajā nozarē pašreizējo situāciju izjūt kā negodīgu un represīvu. Viņi bieži ir spiesti pārtraukt apgrozību, jo nākas saskarties ar tādu konkurences klimatu, kas nav ne godīgs, ne arī saistīts ar uzņēmējdarbības iespējām respektēt cilvēktiesības darba vietā. Uzņēmējiem, strādniekiem un ES politisko lēmumu pieņēmējiem dažādos līmeņos jābūt kopīgam redzējumam par vidējā un ilgtermiņa nākotni konkurētspējīgā un modernā Eiropas apģērbu un tekstilizstrādājumu nozarē.

| 6.1.1 | Cieņai pret darba pamattiesībām, kas noteiktas ILO pamattiesību standartos, jābūt sasniegtām gan ar speciāliem ILO kontroles mehānismiem, gan ar ciešu sadarbību starp ILO un PTO. ES jācenšas, lai ILO principu nodrošināšana un strādnieku aizsardzība kļūtu par PTO kritērijiem. |
| --- | --- |

6.1.1

Cieņai pret darba pamattiesībām, kas noteiktas ILO pamattiesību standartos, jābūt sasniegtām gan ar speciāliem ILO kontroles mehānismiem, gan ar ciešu sadarbību starp ILO un PTO. ES jācenšas, lai ILO principu nodrošināšana un strādnieku aizsardzība kļūtu par PTO kritērijiem.

| 6.2 | Atvieglotajiem muitas tarifiem jābūt pieejamiem tikai 49 vismazāk attīstītajām valstīm. Dohā uzsāktajām sarunām jānoved pie plašākas mijiedarbības starp pan-Eiro-Vidusjūras reģionu un Āzijas valstīm. Jānoslēdz Vispasaules līgums, kas kļūtu par daļu no Dohas raunda; īpašā laikaposmā, piemēram, 5 gados tam jāveic visu uz tekstilizstrādājumu un apģērba nozari attiecināmo tarifu pazemināšana līdz maksimāli vienmērīgam līmenim - 15 %. |
| --- | --- |

6.2

Atvieglotajiem muitas tarifiem jābūt pieejamiem tikai 49 vismazāk attīstītajām valstīm. Dohā uzsāktajām sarunām jānoved pie plašākas mijiedarbības starp pan-Eiro-Vidusjūras reģionu un Āzijas valstīm. Jānoslēdz Vispasaules līgums, kas kļūtu par daļu no Dohas raunda; īpašā laikaposmā, piemēram, 5 gados tam jāveic visu uz tekstilizstrādājumu un apģērba nozari attiecināmo tarifu pazemināšana līdz maksimāli vienmērīgam līmenim - 15 %.

| 6.3 | Jāpastiprina ES muitas kontrole, lai pēc iespējas ātrāk izveidotu kopēju muitas sistēmu, kas būtu savienojama ar vienotā tirgus likumdošanu. |
| --- | --- |

6.3

Jāpastiprina ES muitas kontrole, lai pēc iespējas ātrāk izveidotu kopēju muitas sistēmu, kas būtu savienojama ar vienotā tirgus likumdošanu.

| 6.4 | Lai apkarotu viltošanu un atdarināšanu un nodrošinātu pircējus ar lielāku informācijas daudzumu, būtu jāattīsta izcelsmes preču zīme (ģeogrāfiskās, sociālās un vides) (38). |
| --- | --- |

6.4

Lai apkarotu viltošanu un atdarināšanu un nodrošinātu pircējus ar lielāku informācijas daudzumu, būtu jāattīsta izcelsmes preču zīme (ģeogrāfiskās, sociālās un vides) (38).

| 6.4.1 | Tā paša iemesla dēļ EESK iesaka izpētīt ierosinājumu eventuāli izveidot tekstilizstrādājumu izsekojamības sistēmu, kas būtu svarīgs faktors viltojumu samazināšanā, saistot to ar likumiem par izcelsmes likumdošanu un viltotajām precēm. |
| --- | --- |

6.4.1

Tā paša iemesla dēļ EESK iesaka izpētīt ierosinājumu eventuāli izveidot tekstilizstrādājumu izsekojamības sistēmu, kas būtu svarīgs faktors viltojumu samazināšanā, saistot to ar likumiem par izcelsmes likumdošanu un viltotajām precēm.

| 6.5 | Komiteja atbalsta Komisijas centienus nodrošināt spēcīgākus tirdzniecības aizsardzības instrumentus, kā arī antidempinga un antisubsīdiju pasākumus. Tā arī pieprasa Komisijai veikt drošības pasākumus, īpaši vietās, kur identificēti un apstiprinājušies viltojumi. Dohas sarunās ES būtu jācenšas panākt stingrāka disciplīna saistībā ar drošības pasākumu lietošanu, antidempinga akcijām un citiem aizsardzības pasākumiem kā izmaiņas izcelsmes regulācijās utt. |
| --- | --- |

6.5

Komiteja atbalsta Komisijas centienus nodrošināt spēcīgākus tirdzniecības aizsardzības instrumentus, kā arī antidempinga un antisubsīdiju pasākumus. Tā arī pieprasa Komisijai veikt drošības pasākumus, īpaši vietās, kur identificēti un apstiprinājušies viltojumi. Dohas sarunās ES būtu jācenšas panākt stingrāka disciplīna saistībā ar drošības pasākumu lietošanu, antidempinga akcijām un citiem aizsardzības pasākumiem kā izmaiņas izcelsmes regulācijās utt.

| 6.6 | Komisijai jāpanāk, ka PTO garantē un dalībvalstis respektē ar Tirdzniecību saistītos intelektuālā īpašuma tiesību aspektus (TRIPS). |
| --- | --- |

6.6

Komisijai jāpanāk, ka PTO garantē un dalībvalstis respektē ar Tirdzniecību saistītos intelektuālā īpašuma tiesību aspektus (TRIPS).

| 6.7 | Inovāciju kapacitāte jāpaaugstina – īpaši, ņemot vērā MVU – ar vietēja līmeņa projektu un programmu līdzekļiem, visu sociālo partneru ieguldījumu un pētījumu centru iesaistīšanos. Eiropai ir skolas tekstilizstrādājumu jomā ar ilgu pieredzi. Būtu ārkārtīgi lietderīgi radīt izcilību tīklu un to cieši saistīt ar uzņēmumu un darba tirgu, kas varētu pavērt ceļu Sestā ietvara programmas nodrošinātajām iespējām un realizēt tehniskā redzējuma programmu, tādējādi veicinot tehnoloģiju attīstību nozarē. |
| --- | --- |

6.7

Inovāciju kapacitāte jāpaaugstina – īpaši, ņemot vērā MVU – ar vietēja līmeņa projektu un programmu līdzekļiem, visu sociālo partneru ieguldījumu un pētījumu centru iesaistīšanos. Eiropai ir skolas tekstilizstrādājumu jomā ar ilgu pieredzi. Būtu ārkārtīgi lietderīgi radīt izcilību tīklu un to cieši saistīt ar uzņēmumu un darba tirgu, kas varētu pavērt ceļu Sestā ietvara programmas nodrošinātajām iespējām un realizēt tehniskā redzējuma programmu, tādējādi veicinot tehnoloģiju attīstību nozarē.

| 6.7.1 | Eiropas tekstilizstrādājumu industrijai tās modes un ražoto preču aktīviem jāpievieno arī inovāciju iespējas, ieviešot jaunas šķiedras un jauktos audumus, bagātinātus ar nanotehnoloģiju pētījumos izstrādātajiem pulveriem, kas paaugstina to piemērotību konkrētajam mērķim, drošību, karstumu aizsargājošās īpašības un ražojumu valkājamību. |
| --- | --- |

6.7.1

Eiropas tekstilizstrādājumu industrijai tās modes un ražoto preču aktīviem jāpievieno arī inovāciju iespējas, ieviešot jaunas šķiedras un jauktos audumus, bagātinātus ar nanotehnoloģiju pētījumos izstrādātajiem pulveriem, kas paaugstina to piemērotību konkrētajam mērķim, drošību, karstumu aizsargājošās īpašības un ražojumu valkājamību.

| 6.7.2 | Neausti audumi – īpaši audumi, kas apstrādāti ar ķīmiskām vielām, kas darbojas kā līme – kļūst arvien vairāk izplatīti vairākās nozarēs, ieskaitot sportu, celtniecību, aeronautiku un transporta industrijas. Kā jau teikts, šis tirgus pastāvīgi paplašinās un pārstāv iespējas ražojumu dažādošanai ar lielu potenciālu to tālākai attīstībai (39). |
| --- | --- |

6.7.2

Neausti audumi – īpaši audumi, kas apstrādāti ar ķīmiskām vielām, kas darbojas kā līme – kļūst arvien vairāk izplatīti vairākās nozarēs, ieskaitot sportu, celtniecību, aeronautiku un transporta industrijas. Kā jau teikts, šis tirgus pastāvīgi paplašinās un pārstāv iespējas ražojumu dažādošanai ar lielu potenciālu to tālākai attīstībai (39).

| 6.8 | Industriālo pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCIC), kas ieguvusi bagātīgu pieredzi daudzās desmitgadēs, risinot ar ogļu un tērauda tirgiem saistītās problēmas (40) var spēlēt nozīmīgu lomu kā saikne starp Komisiju un tekstilizstrādājumu nozari, sekmējot izstrādājumu dažādošanu. |
| --- | --- |

6.8

Industriālo pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCIC), kas ieguvusi bagātīgu pieredzi daudzās desmitgadēs, risinot ar ogļu un tērauda tirgiem saistītās problēmas (40) var spēlēt nozīmīgu lomu kā saikne starp Komisiju un tekstilizstrādājumu nozari, sekmējot izstrādājumu dažādošanu.

| 6.8.1 | Nepieciešams no jauna apmācīt tos darbiniekus, kuri zaudējuši darbu pārstrukturēšanās rezultātā. Jāatbalsta uzņēmēju interese par jaunajiem kompleksajiem ražojumiem. Nākotnē patiesi ilgstoša attīstība būs iespējama tikai tad, ja jaunie cilvēki tiks iepazīstināti ar jaunajiem produktiem, palīdzēts novērtēt to īpašības un pieņemt šo produktu vidi respektējošos principus. Tādi Eiropas orgāni kā CCIC, kam ir gan sociāla, gan tehniska pieredze, šajā ziņā var dot vērtīgu ieguldījumu. |
| --- | --- |

6.8.1

Nepieciešams no jauna apmācīt tos darbiniekus, kuri zaudējuši darbu pārstrukturēšanās rezultātā. Jāatbalsta uzņēmēju interese par jaunajiem kompleksajiem ražojumiem. Nākotnē patiesi ilgstoša attīstība būs iespējama tikai tad, ja jaunie cilvēki tiks iepazīstināti ar jaunajiem produktiem, palīdzēts novērtēt to īpašības un pieņemt šo produktu vidi respektējošos principus. Tādi Eiropas orgāni kā CCIC, kam ir gan sociāla, gan tehniska pieredze, šajā ziņā var dot vērtīgu ieguldījumu.

| 6.9 | Tekstilizstrādājumu, apģērbu un ādas izstrādājumu nozare ir pirmā, uz kuru attiecināma Eiropas Komisijas nesen uzsāktā vertikālā industrijas politika, tādējādi papildinot pašreizējās horizontālās politikas. Visi novērotāji, sevišķi nozares darba devēji un strādnieki piekrīt, ka ir būtiski apzināties, ka Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm un sociālajiem partniem, var sekmīgi palīdzēt nozarei modernizēt tehnoloģijas un saskarties ar globalizācijas izraisītajām problēmām. |
| --- | --- |

6.9

Tekstilizstrādājumu, apģērbu un ādas izstrādājumu nozare ir pirmā, uz kuru attiecināma Eiropas Komisijas nesen uzsāktā vertikālā industrijas politika, tādējādi papildinot pašreizējās horizontālās politikas. Visi novērotāji, sevišķi nozares darba devēji un strādnieki piekrīt, ka ir būtiski apzināties, ka Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm un sociālajiem partniem, var sekmīgi palīdzēt nozarei modernizēt tehnoloģijas un saskarties ar globalizācijas izraisītajām problēmām.

| 6.9.1 | Papildinot Kopienas politikas jau izveidotās tehnoloģiskās platformas (41) paredzma ceturtā platforma, kas būs veltīta daudziem mūsdienīgi veidoto tekstilizstrādājumu inovatīviem aspektiem. |
| --- | --- |

6.9.1

Papildinot Kopienas politikas jau izveidotās tehnoloģiskās platformas (41) paredzma ceturtā platforma, kas būs veltīta daudziem mūsdienīgi veidoto tekstilizstrādājumu inovatīviem aspektiem.

| 6.10 | Deindustrializācija ir visu progresīvāko valstu slēptais ceļš. ES tertiārā sektora pievienotā vērtība ir pieaugusi līdz 70 % no kopējā IKP (22 % rūpniecībā, 5 % celtniecībā and 3 % lauksaimniecībā) (42). Tomēr procesu nevajadzētu veicināt, jo liela daļa no pievienotās vērtības ir novirzīta vai veidojusies uzņēmējdarbībā: tirdzniecībā un transportā 21,6 %; finansu un uzņēmējdarbības pakalpojumos 27,2 % un valsts adminstrācijā 21,6 % (43). |
| --- | --- |

6.10

Deindustrializācija ir visu progresīvāko valstu slēptais ceļš. ES tertiārā sektora pievienotā vērtība ir pieaugusi līdz 70 % no kopējā IKP (22 % rūpniecībā, 5 % celtniecībā and 3 % lauksaimniecībā) (42). Tomēr procesu nevajadzētu veicināt, jo liela daļa no pievienotās vērtības ir novirzīta vai veidojusies uzņēmējdarbībā: tirdzniecībā un transportā 21,6 %; finansu un uzņēmējdarbības pakalpojumos 27,2 % un valsts adminstrācijā 21,6 % (43).

| 6.11 | EESK uzskata, ka galvenais uzsvars Eiropas “sociālās tirgus ekonomikas redzējumā” jābūt liktam uz PTO likumu izmaiņu, lai padarītu tos pēc iespējas efektīvākus. Pašreiz likumi nepieļauj preču aizliegumu, izņemot gadījumus, kad tie rada apdraudējumu. Tomēr bez kavēšanās jāpanāk vairāku sociālu, vides un ekonomisku prioritāšu ievērošana, norādot, ka ES kā globāls ekonomisks dalībnieks var veikt globālo pārvaldi daudz efektīvāk, cenšoties “ieviešot ilgspējīgu attīstību visā planētā ar ... starptautisku sadarbību un labu iekšzemes politiku” (44). |
| --- | --- |

6.11

EESK uzskata, ka galvenais uzsvars Eiropas “sociālās tirgus ekonomikas redzējumā” jābūt liktam uz PTO likumu izmaiņu, lai padarītu tos pēc iespējas efektīvākus. Pašreiz likumi nepieļauj preču aizliegumu, izņemot gadījumus, kad tie rada apdraudējumu. Tomēr bez kavēšanās jāpanāk vairāku sociālu, vides un ekonomisku prioritāšu ievērošana, norādot, ka ES kā globāls ekonomisks dalībnieks var veikt globālo pārvaldi daudz efektīvāk, cenšoties “ieviešot ilgspējīgu attīstību visā planētā ar ... starptautisku sadarbību un labu iekšzemes politiku” (44).

| 6.11.1 | Progresīvo politiku īstenošanas izmaksas, ar kurām jāsaskaras attīstības valstīm, varētu daļēji segt, attīstot sadarbības programas, kas cenšas uzlabot komerciālo vadību. Programmas regulāri jāizskata. |
| --- | --- |

6.11.1

Progresīvo politiku īstenošanas izmaksas, ar kurām jāsaskaras attīstības valstīm, varētu daļēji segt, attīstot sadarbības programas, kas cenšas uzlabot komerciālo vadību. Programmas regulāri jāizskata.

| 6.12 | Iespējams, globalizācijas procesā sasniegta pakāpe, kad lielāka uzmanība jāpievērš vispārējās sabiedrības paustajām “kolektīvajām priekšrocībām un uztveres spējām”, lai atvieglotu starptautisko sasprindzinājumu un virzītos prom no ideoloģiskajiem “tirdzniecibas kariem”, kuri pieaug un, kā šķiet, nav atrisināmi, izmantojot pašreizējos mehānismus un likumus. |
| --- | --- |

6.12

Iespējams, globalizācijas procesā sasniegta pakāpe, kad lielāka uzmanība jāpievērš vispārējās sabiedrības paustajām “kolektīvajām priekšrocībām un uztveres spējām”, lai atvieglotu starptautisko sasprindzinājumu un virzītos prom no ideoloģiskajiem “tirdzniecibas kariem”, kuri pieaug un, kā šķiet, nav atrisināmi, izmantojot pašreizējos mehānismus un likumus.

Briselē, 2004. gada 1. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Rodžers BRIEŠS

---

(1)  “Tehniskie tekstilizstrādājumi” tiek arvien biežāk lietoti sekojošās jomās: apģērbu, agrotehnika, celtniecības, ģeotehnikas, mājsaimniecības, industriālā, medicīnas, transporta, vides, iesaiņošanas, aizsardzības sistēmas, sporta tehnikā. Skatīt Pielikumu 2.

1

(2)  Ir 49 mazāk attīstītas valstis (LDC), no kurām 40 ir ACP valstis ( Āfrika, Karību salas un Klusais okeāns) un 9 nav ACP: Afganistāna, Bangladeša, Butana, Kambodža, Laosa, Mjanmara, Maldivija, Nepāla un Jemena

2

(3)  Piedalījās Concepció Ferrer i Casals kundze, Eiropas Parlamentu locekle un Tekstila, apģērbu, ādas izstrādājuma foruma prezidente. Eiropas Komisiju pārstāvēja Luis Filipe Girão kungs, DG Uzņēmumi (ENTR) nodaļas vadītājs, un Ghazi Ben Ahmed kungs no DG Tirdzniecība (TRADE). 60 cilvēki, kas to apmeklēja bija cita starpā no Itālijas, Vācijas, Francijas, Turcijas, Lietuvas un Beļģijas.

3

(4)  EEKS atzinums CESE 313/2004 (REX/141)

4

(5)  2002. gada 15. oktobra konference “Augstas klases tehnoloģijas Eiropas apģērbu industrijā”, Boršetē – Brisele. 2003. gada 20. marta konference “Tekstila un apģērbu industrijas nākotne paplašinātā Eiropā”. 2003. gada 5. un 6. maija konference “Tekstilpreču un apģērbu tirdzniecības nākotne pēc 2005. gada” Čarlemaņa – Brisele.

5

(6)  Divpusējās aģentūras ietver pārstāvjus no mazā biznesa un darba ņēmējus, kas darbojoties uz savstarpīguma principa, veic pasākumus mikro- un mazo uzņēmumu īpašnieku un nodarbināto atbalsta, tālākizglītības un jaunrades akciju finansēšanai.

6

(7)  Skatīt 2004. gada 21. janvāra noklausīšanos un secinājumus 13. punktā

7

(8)  24.4.2004. COM(2003) 452 galīgā red.

8

(9)  18.12.2003., COM(2003) 787 galīgā red..

9

(10)  10.9.2003., COM(2003) 533 galīgā red.

10

(11)  Apmēram 1 000 ķīmisko vielu no kopumā 5 000 pieejamām tiek pielietotas tekstilsektorā. Turklāt ir vēl nenoteikts skaits no vairākām substancēm sastāvošu heterogēnu maisījumu, daži no kuriem ir indīgi, un kuri tiek lietoti audumu krāsošanas un citos tālākpārstrādes procesos. ES veselībai kaitīgās vielas tiek nošķirtas, likvidētas vai apstrādātas pirms lietošanas atbilstoši vides un veselības likumdošanai. Izmaksas sedz Eiropas uzņēmējdarbība.

11

(12)  Skat. 10.2.2004. COM(2004) 101 – Komisijas ziņojums par kopējas nākotnes veidošanu, C daļa: ES kā globāls partneris.

12

(13)  Skatīt Eurostat: IKP pasaulē. 55 % no pasaules IKP, kas 2002. gadā bija 34,000 biljoni Eiro (€), tika sastādīti no apmēram 45,000 multinacionāliem uzņēmumiem

13

(14)  Priekšlikums Direktīvai, 1.8.2003., COM (2003) 453 galīgā red.

14

(15)  Skat., inter alia, sekojošus dokumentus: COM(2001) 98 galīgā red. 1.3.2001.; COM(2001) 366 galīgā red. 18.7.2001.; COM(2003) 21 galīgā red. 21.1.2003.; COM(2002) 345 galīgā red. 1.7.2002.; COM(2001) 122 galīgā red. 7.3.2001.; COM(2002) 68 galīgā red. 6.2.2002.; un COM(2003) 27 galīgā red. 21.1.2003.

15

inter alia

(16)  Skat. Atzinums REX/141 (GSP), punkti 6.6.2, 6.6.2.1, 6.6.2.2 un 6.6.2.3.

16

(17)  C29 – Konvencija par piespiedu darbu; C87 – Asociāciju brīvības un apvienošanās tiesību aizsardzības Konvencija; C98 – Konvencija par apvienošanās tiesībām un tiesībām uz kolektīviem darījumiem; C100- Konvencija par vienādu atlīdzību; C105 – Konvencija par piespiedu darba likvidēšanu; C111 – Diskriminācijas (nodarbinātība un arods) Konvencija; C138 – Konvencija par minimālo vecumu; C182 – Konvencija par sliktākajām bērnu darba formām

17

(18)  Skat. REX/141 (GSP), punktu 6.6.2.3

18

(19)  Venecuēla, Alžīrija, Nigērija, Lībija, Saudu Arābija, Apvienotie Arābu Emirāti, Kuasāra, Kuveita, Irāka, Irāna, Indonēzija.

19

(20)  (Vispārēja atvieglojumu sistēma), punkts 6.6.1.2.

20

(21)  Turpat.

21

(22)  Mazie uzņēmumi bieži vēlētos pāriet no produkcijas, kas ražota no tradicionāliem produktiem, uz jauniem, kas ražota no tehniskiem vai “inteliģentiem” tekstiliem, bet viņiem trūkst nepieciešamās tehnisko un komerciālo procesu zināšanas un informācija.

22

(23)  Muitas procentuālais tarifs ir atkarīgs no importētā produkta veida. Bieži tie tiek deklarēti kā citi produkti, par kuriem tiek ieturēti zemāki tarifi, nekā tiek piemēroti patiesi importētajām precēm.

23

(24)  Zaļā Grāmata: Izcelsmes vietas noteikuma nākotne Kopienas preferenču tirdzniecībā, COM(2003) 787 galīgā red., punkts 1.2.2.

24

(25)  Turpat.

25

(26)  22.7.3 Regula (EC) 1383/2003., Stājas spēkā 1.7.2004.

26

(27)  IP 03/1589, 24.11.03.

27

(28)  Turpat.

28

(29)  Turpat.

29

(30)  Īpaši noteikumi darba ņēmēju tiesību aizsardzībai; Īpaši noteikumi vides aizsardzībai; Īpaši noteikumi narkotiku ražošanas un narkotiku tirdzniecības apkarošanai.

30

(31)  I Pielikums Regulai 2501/2001.

31

(32)  Avots: ES Komisija.

32

(33)  Visplašāk izplatītie netarifārie tirdzniecības ierobežojumi ir: papildus nodokļi vai nodevas, uzcenojums mazam importa daudzumam, muitas iestāžu novērtēšanas prakses, aprēķinot nodevas ne par ievestajām precēm, sadārdzinoši vai diskriminējoši īpaši noteikumi zīmju vai marku tiesībās, importa režīma noteikumi, sarežģīta priekšapmaksas procedūra.

33

(34)  Posteņi 17.01 līdz 17.06.

34

(35)  Avots: Eurostat, Apstrādājošā industrija ES 1992.-2002. gadam.

35

(36)  Lietuvas Statistikas Birojs, 2003.

36

(37)  Igaunijas Statistikas Birojs, 2003.

37

(38)  Zaļā Grāmata: Izcelsmes vietas noteikuma nākotne Kopienas preferenču tirdzniecībā, COM(2004) 787 galīgā red. 2003 gada 18. decembris.

38

(39)  Karbona stiegru un kevlara izstrādājumi ir izturīgāki, vieglāki un lokanāki kā metāls.

39

(40)  Skat. ECSC konsultatīvās komitejas darbu, kuru pārņēmusi Industriālo pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCIC).

40

(41)  Gaisa telpa, komunikācijas un tērauds.

41

(42)  Avots: Eurostat

42

(43)  Avots: Eurostat, pievienotās bruto vērtības struktūra, 2002.

43

(44)  10.2.2004 COM(2004) 101 galīgā red. Par mūsu kopējās nākotnes veidošanu, 24. lpp

44

---

ATZINUMA

Pielikums Nr. 1

Lai arī tie saņēma vismaz vienu ceturto daļu balsojuma, tomēr tika anulēti šādi izmaiņu pieteikumi:

Svītrot punktu 6.1.1

Balsojuma rezultāti:

| Par: | 31 |
| --- | --- |
| Pret: | 32 |
| Atturas: | 9 |

Par:

31

Pret:

32

Atturas:

9

---

| 7.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/101 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/101

---

Atzinums par Metropoles teritorijas: sociāli ekonomiskā ietekme uz Eiropas nākotni (pašiniciatīvas atzinums)

(2004/C 302/20)

2003. gada 15. jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nolēma saskaņā ar sava Reglamenta 29. panta 2. punktu izstrādāt iniciatīvas atzinumu par Metropoles teritorijas: sociāli ekonomiskā ietekme uz Eiropas nākotni

Ekonomikas un monetārās Savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas darba grupa, kas bija atbildīga par darba sagatavošanu attiecīgajā jomā, pieņēma tās atzinumu 2004. gada 8. jūnijā. Ziņojumu sniedza Van Iersel kungs.

Savā 410. plenārajā sesijā 2004. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā (2004. gada 1. jūlija sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma sekojošu atzinumu ar 129 balsīm “par” un 2 “atturoties”.

1   Kopsavilkums

| 1.1 | Eiropas savienības reģionu politikas ietvaros EESK šajā paziņojumā vērš uzmanību uz Eiropas metropoles teritorijām. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas savienības reģionu politikas ietvaros EESK šajā paziņojumā vērš uzmanību uz Eiropas metropoles teritorijām.

| 1.2 | Lielpilsētu teritoriju ekonomiskā un demogrāfiskā izpratne nākotnei ir ļoti nozīmīga. Tās saskaras ar visa veida nopietniem trūkumiem. Bet, līdz pat šim brīdim šis temats Savienībai vai tās institūcijām nebija radījis nekādu konkrētu interesi. |
| --- | --- |

1.2

Lielpilsētu teritoriju ekonomiskā un demogrāfiskā izpratne nākotnei ir ļoti nozīmīga. Tās saskaras ar visa veida nopietniem trūkumiem. Bet, līdz pat šim brīdim šis temats Savienībai vai tās institūcijām nebija radījis nekādu konkrētu interesi.

| 1.3 | EESK iestājas par to, ka Eiropas metropoļu ekonomiskā, sociālā un vides attīstība tiek iekļauta kā svarīgs punkts kopienas darba kārtībā. Šajā sakarā Eiropas datu bāze, informācijas apmaiņa ar Eurostat starpniecību, kā arī Komisijas mērķtiecīga uzmanība jau vien veido neapgāžamus nosacījumus. |
| --- | --- |

1.3

EESK iestājas par to, ka Eiropas metropoļu ekonomiskā, sociālā un vides attīstība tiek iekļauta kā svarīgs punkts kopienas darba kārtībā. Šajā sakarā Eiropas datu bāze, informācijas apmaiņa ar Eurostat starpniecību, kā arī Komisijas mērķtiecīga uzmanība jau vien veido neapgāžamus nosacījumus.

| 1.4 | ES interesēs ir Eiropas līmeņa diskusiju paplašināšanās attiecībā uz šo tēmu, paplašinot valstu debates par metropoles teritoriju nākotnes aprīkošanu, un iepriekš veikta analīze varētu būt Savienības pievienotā vērtība. Tāpat EESK vērš īpašu uzmanību uz tiešajām saitēm, kas pastāv starp Eiropas metropoļu lomu un Lisabonas stratēģiju. Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšana patiešām lielā mērā ir atkarīga no veida, kādā tie būs konkretizēti metropoles teritorijās. |
| --- | --- |

1.4

ES interesēs ir Eiropas līmeņa diskusiju paplašināšanās attiecībā uz šo tēmu, paplašinot valstu debates par metropoles teritoriju nākotnes aprīkošanu, un iepriekš veikta analīze varētu būt Savienības pievienotā vērtība. Tāpat EESK vērš īpašu uzmanību uz tiešajām saitēm, kas pastāv starp Eiropas metropoļu lomu un Lisabonas stratēģiju. Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšana patiešām lielā mērā ir atkarīga no veida, kādā tie būs konkretizēti metropoles teritorijās.

| 1.5 | Šajā sakarā EESK arī norāda, ka paralēli tikšanās forumam starp metropoles teritorijām un Komisiju izveidei, šis jautājums ir par pamatu diskusijām “sacensības” Padomes un neformālās Padomes ietvaros par teritoriju aprīkošanu un apdzīvotu vietu jautājumiem. |
| --- | --- |

1.5

Šajā sakarā EESK arī norāda, ka paralēli tikšanās forumam starp metropoles teritorijām un Komisiju izveidei, šis jautājums ir par pamatu diskusijām “sacensības” Padomes un neformālās Padomes ietvaros par teritoriju aprīkošanu un apdzīvotu vietu jautājumiem.

2.   Ievads

| 2.1 | Pasaule mainās ātri. Visapkārt mēs saskaramies ar jaunu ekonomiku, tehnoloģiju un sociālo attīstību, kas rada ne tikai nozīmīgu ietekmi uz industriju, pakalpojumiem un darba tirgu, bet arī teritoriju un sabiedrību un arī veidiem, kā tiek pārvaldītas valstis un reģioni. |
| --- | --- |

2.1

Pasaule mainās ātri. Visapkārt mēs saskaramies ar jaunu ekonomiku, tehnoloģiju un sociālo attīstību, kas rada ne tikai nozīmīgu ietekmi uz industriju, pakalpojumiem un darba tirgu, bet arī teritoriju un sabiedrību un arī veidiem, kā tiek pārvaldītas valstis un reģioni.

| 2.2 | Šajā paziņojumā EESK izrāda īpašu interesi par metropoles teritorijām, zinot, ka lielajām aglomerācijām un to ekonomiskās ietekmes zonām ir trīs galvenie iemesli: tās atrodas ātras attīstības centrā; tās ir iekļautas Eiropas attīstības stratēģijā, tās ir partneri lielam skaitam citu Eiropas Savienības centru, kuri ir pēc izmēriem mazāki. |
| --- | --- |

2.2

Šajā paziņojumā EESK izrāda īpašu interesi par metropoles teritorijām, zinot, ka lielajām aglomerācijām un to ekonomiskās ietekmes zonām ir trīs galvenie iemesli: tās atrodas ātras attīstības centrā; tās ir iekļautas Eiropas attīstības stratēģijā, tās ir partneri lielam skaitam citu Eiropas Savienības centru, kuri ir pēc izmēriem mazāki.

| 2.3 | Metropoles teritorija sastāv no centrālā kodola, izolētas pilsētas vai apdzīvotas aglomerācijas un no piepilsētas (perifērijas), blakusesošu komūnu kopuma, no kurienes liela daļa tās iedzīvotāju ik dienu dodas strādāt uz centrālo kodolu. Metropoles teritorijas jēdziens ir tuvs darba baseina vai funkcionālā apdzīvotā reģiona (1) jēdzienu. Metropoles teritorijas ietver piepilsētas zonu, kurai ir savs polarizēts centrs, un kur tās paplašināšanās ir cieši saistīta ar tās evolūciju. Metropoles teritorijas ir ļoti izpletušās, un kādā brīdī var pārvietoties. Tās sastāv no apdzīvotām teritorijām un lauku apvidiem. |
| --- | --- |

2.3

Metropoles teritorija sastāv no centrālā kodola, izolētas pilsētas vai apdzīvotas aglomerācijas un no piepilsētas (perifērijas), blakusesošu komūnu kopuma, no kurienes liela daļa tās iedzīvotāju ik dienu dodas strādāt uz centrālo kodolu. Metropoles teritorijas jēdziens ir tuvs darba baseina vai funkcionālā apdzīvotā reģiona (1) jēdzienu. Metropoles teritorijas ietver piepilsētas zonu, kurai ir savs polarizēts centrs, un kur tās paplašināšanās ir cieši saistīta ar tās evolūciju. Metropoles teritorijas ir ļoti izpletušās, un kādā brīdī var pārvietoties. Tās sastāv no apdzīvotām teritorijām un lauku apvidiem.

| 2.4 | Centrālajā kodolā jābūt noteiktam iedzīvotāju skaita minimumam (2) vai darba vietām, lai to varētu atzīt par metropoles teritorijas centru. Tāpat ir pieprasīts noteikts intensitātes minimums migrācijai mājas – darbs no piepilsētas komūnām un centrālo kodolu, lai tā būtu atzīstama par metropoles teritoriju (3). Praksē šis minimums tika fiksēts patvaļīgi, un sekojoši tam ir variējoša nozīme. Definīciju harmonizācijas trūkums Eiropas līmenī ierobežo salīdzinājumu veikšanu starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

2.4

Centrālajā kodolā jābūt noteiktam iedzīvotāju skaita minimumam (2) vai darba vietām, lai to varētu atzīt par metropoles teritorijas centru. Tāpat ir pieprasīts noteikts intensitātes minimums migrācijai mājas – darbs no piepilsētas komūnām un centrālo kodolu, lai tā būtu atzīstama par metropoles teritoriju (3). Praksē šis minimums tika fiksēts patvaļīgi, un sekojoši tam ir variējoša nozīme. Definīciju harmonizācijas trūkums Eiropas līmenī ierobežo salīdzinājumu veikšanu starptautiskā līmenī.

| 2.5 | Pēdējos desmit gados ir attīstījies jauns metropoļu teritoriju veids. Ja vairākas aglomerācijas veido tīklu un to darba tirgus reģioni daļēji pārklājas, tās veido policentriskās metropoles teritorijas. Piemēri tam ir Randsade Nīderlandē ar 7 miljoniem iedzīvotāju, Reinas – Rūras reģions ar 11 miljoniem iedzīvotāju, Vīnes- Bratislavas reģions ar 4,6 miljoniem iedzīvotāju, Orezundes reģions ar 2,5 miljoniem un Lilles reģions ar 1,9 miljoniem iedzīvotāju. (4). |
| --- | --- |

2.5

Pēdējos desmit gados ir attīstījies jauns metropoļu teritoriju veids. Ja vairākas aglomerācijas veido tīklu un to darba tirgus reģioni daļēji pārklājas, tās veido policentriskās metropoles teritorijas. Piemēri tam ir Randsade Nīderlandē ar 7 miljoniem iedzīvotāju, Reinas – Rūras reģions ar 11 miljoniem iedzīvotāju, Vīnes- Bratislavas reģions ar 4,6 miljoniem iedzīvotāju, Orezundes reģions ar 2,5 miljoniem un Lilles reģions ar 1,9 miljoniem iedzīvotāju. (4).

| 2.6 | Pēc to svarīguma un funkcijām metropoles teritorijām ir reģionālais, nacionālais, Eiropas un pasaules statuss. Tiek uzskatīts, ka paplašinātajā Eiropas Savienībā ir apmēram 50 metropoles teritorijas, lielākas par 1 miljonu iedzīvotāju. |
| --- | --- |

2.6

Pēc to svarīguma un funkcijām metropoles teritorijām ir reģionālais, nacionālais, Eiropas un pasaules statuss. Tiek uzskatīts, ka paplašinātajā Eiropas Savienībā ir apmēram 50 metropoles teritorijas, lielākas par 1 miljonu iedzīvotāju.

| 2.7 | Ir svarīgi atzīmēt, ka metropoles teritorijas, par ko iet runa šajā atzinumā, skar teritorijas un sociāli ekonomiskās realitātes, kas neatbilst Eiropas reģionālās administratīvās sistēmas būtībai, ko NUTS (Teritoriālo vienību statistiskā nomenklatūra) sauc par “reģioniem”, šo jēdzienu oficiāli izmantojot EUROSTATā un Eiropas institūcijās. Administratīvā reģiona koncepcija Eiropā ir īpaši divdomīga. Ar retiem izņēmumiem, šo reģionu ģeogrāfiskie izmēri ir vai nu daudz lielāki vai daudz šaurāki nekā metropoles teritorijas (5). Sekojoši pēc administratīvo reģionu teritorijām nevar objektīvi analizēt un salīdzināt Eiropas līmeņa metropoļu sociāli – ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

2.7

Ir svarīgi atzīmēt, ka metropoles teritorijas, par ko iet runa šajā atzinumā, skar teritorijas un sociāli ekonomiskās realitātes, kas neatbilst Eiropas reģionālās administratīvās sistēmas būtībai, ko NUTS (Teritoriālo vienību statistiskā nomenklatūra) sauc par “reģioniem”, šo jēdzienu oficiāli izmantojot EUROSTATā un Eiropas institūcijās. Administratīvā reģiona koncepcija Eiropā ir īpaši divdomīga. Ar retiem izņēmumiem, šo reģionu ģeogrāfiskie izmēri ir vai nu daudz lielāki vai daudz šaurāki nekā metropoles teritorijas (5). Sekojoši pēc administratīvo reģionu teritorijām nevar objektīvi analizēt un salīdzināt Eiropas līmeņa metropoļu sociāli – ekonomisko attīstību.

| 2.8 | 2004. gada februārī Eiropas Komisija publicēja savu Trešo ziņojumu par kohēziju. Tas sniedza jaunas perspektīvas reģionu politikas debatēs un ekonomiskajā progresā. Tas sakar jautājumu par teritorijas attīstību un apdzīvoto vietu attīstību. Nākotnei trešais ziņojums izskaidro saikni starp reģionu politiku un Lisabonas stratēģiju. Ārpus kohēzijas politikas, teritoriālās un darba sadarbības politikas, konkurētspēja kļūs par reģionu politikas trešo pīlāru. Šajā sakarā trešais ziņojums īpaši uzsver pilsētu un lielu aglomerāciju lomu. |
| --- | --- |

2.8

2004. gada februārī Eiropas Komisija publicēja savu Trešo ziņojumu par kohēziju. Tas sniedza jaunas perspektīvas reģionu politikas debatēs un ekonomiskajā progresā. Tas sakar jautājumu par teritorijas attīstību un apdzīvoto vietu attīstību. Nākotnei trešais ziņojums izskaidro saikni starp reģionu politiku un Lisabonas stratēģiju. Ārpus kohēzijas politikas, teritoriālās un darba sadarbības politikas, konkurētspēja kļūs par reģionu politikas trešo pīlāru. Šajā sakarā trešais ziņojums īpaši uzsver pilsētu un lielu aglomerāciju lomu.

| 2.9 | Jaunas pieejas un idejas galvenokārt nāk no globalizācijas, no vienota tirgus īstenošanas (tai skaitā jaunajās dalībvalstīs) un Lisabonas stratēģijas. Protams, attiecībā uz metropoles teritorijām runa nav tikai par reģionu politiku, bet arī par industriju politiku, zināšanām, transportu un Eiropas tīklu, noturīgu attīstību un dzīves kvalitāti. |
| --- | --- |

2.9

Jaunas pieejas un idejas galvenokārt nāk no globalizācijas, no vienota tirgus īstenošanas (tai skaitā jaunajās dalībvalstīs) un Lisabonas stratēģijas. Protams, attiecībā uz metropoles teritorijām runa nav tikai par reģionu politiku, bet arī par industriju politiku, zināšanām, transportu un Eiropas tīklu, noturīgu attīstību un dzīves kvalitāti.

| 2.10 | Palielināta uzmanība veltīta “apdzīvotu vietu renesansei”, kas ir fenomens, ko piedzīvo visa pasaule. Lielākajā daļā Eiropas Savienības dalībvalstu šī ir tēma, kas iekļauta dienas kārtībā. |
| --- | --- |

2.10

Palielināta uzmanība veltīta “apdzīvotu vietu renesansei”, kas ir fenomens, ko piedzīvo visa pasaule. Lielākajā daļā Eiropas Savienības dalībvalstu šī ir tēma, kas iekļauta dienas kārtībā.

| 2.11 | Situācija metropoles teritorijās un jautājums par to pārvaldi nekad nav bijis par pamatu padziļinātai izpētei Eiropas Savienības līmenī. Sekojoši tie nav nekad bijuši par kopienas politiku specifisku mērķi. EESK uzskata, ka ir pienācis laiks padziļināt analīzi un izpētīt, kādā veidā laba reģionu vadība no visu šajās teritorijās iesaistīto dalībnieku puses var dot ieguldījumu to iedzīvotājiem un Eiropas Savienībai kopumā. Situācijas metropoles teritorijās izpēte var nest rezultātus tikai tad, ja tā būs balstīta uz ticamiem un salīdzināšanai derīgiem kvantitatīviem rādītājiem Eiropas līmenī. Līdz ar to EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāseko tā iznākumam. |
| --- | --- |

2.11

Situācija metropoles teritorijās un jautājums par to pārvaldi nekad nav bijis par pamatu padziļinātai izpētei Eiropas Savienības līmenī. Sekojoši tie nav nekad bijuši par kopienas politiku specifisku mērķi. EESK uzskata, ka ir pienācis laiks padziļināt analīzi un izpētīt, kādā veidā laba reģionu vadība no visu šajās teritorijās iesaistīto dalībnieku puses var dot ieguldījumu to iedzīvotājiem un Eiropas Savienībai kopumā. Situācijas metropoles teritorijās izpēte var nest rezultātus tikai tad, ja tā būs balstīta uz ticamiem un salīdzināšanai derīgiem kvantitatīviem rādītājiem Eiropas līmenī. Līdz ar to EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāseko tā iznākumam.

3.   Metropoles teritoriju izvietojums

| 3.1 | Vairāk nekā trīs ceturtdaļas Eiropas iedzīvotāju dzīvo pilsētu un piepilsētu zonās. Pastāv tiešā saikne starp Lisabonas stratēģiju un metropoles teritorijām. Liela daļa svarīgu faktoru, kuri saistīti ar nākotnes Eiropas konkurētspēju, atrodas šajās zonās. Metropoles uz citām Eiropas pilsētām izplata jauninājumus un informāciju. Metropoles teritoriju uzplaukums ir viens no nepieciešamajiem nosacījumiem, lai atrisinātu sociālās un teritoriālās kohēzijas problēmas, kas sastopamas šajās pašās teritorijās un citās Eiropas pilsētās un reģionos. |
| --- | --- |

3.1

Vairāk nekā trīs ceturtdaļas Eiropas iedzīvotāju dzīvo pilsētu un piepilsētu zonās. Pastāv tiešā saikne starp Lisabonas stratēģiju un metropoles teritorijām. Liela daļa svarīgu faktoru, kuri saistīti ar nākotnes Eiropas konkurētspēju, atrodas šajās zonās. Metropoles uz citām Eiropas pilsētām izplata jauninājumus un informāciju. Metropoles teritoriju uzplaukums ir viens no nepieciešamajiem nosacījumiem, lai atrisinātu sociālās un teritoriālās kohēzijas problēmas, kas sastopamas šajās pašās teritorijās un citās Eiropas pilsētās un reģionos.

| 3.2 | Metropoles teritorijas Eiropā tāpat kā citur pasaulē sastopas ar daudziem nopietniem šķēršļiem: globalizācija, kas ir saistīta ar integrācijas procesiem starptautiskajā preču, pakalpojumu, kapitālu, zināšanu un kvalificēta un nekvalificēta darba spēka tirgū, kas ir par pamatu ātrai produktīvās sistēmas transformācijai; ilgstoša attīstība, kas uzliek par pienākumu uzmanīgi rīkoties ar dabas resursiem; sociālā kohēzija; dzīves kvalitāte, kā arī teritoriālā kohēzija. |
| --- | --- |

3.2

Metropoles teritorijas Eiropā tāpat kā citur pasaulē sastopas ar daudziem nopietniem šķēršļiem: globalizācija, kas ir saistīta ar integrācijas procesiem starptautiskajā preču, pakalpojumu, kapitālu, zināšanu un kvalificēta un nekvalificēta darba spēka tirgū, kas ir par pamatu ātrai produktīvās sistēmas transformācijai; ilgstoša attīstība, kas uzliek par pienākumu uzmanīgi rīkoties ar dabas resursiem; sociālā kohēzija; dzīves kvalitāte, kā arī teritoriālā kohēzija.

| 3.2.1 | Daudzos gadījumos pilsētas un metropoles ir ceļā veiksmīgi piemēro to ekonomisko, sociālo un institucionālo struktūru. Šis ir gadījums par jaudīgiem apdzīvotiem reģioniem, valstu un starptautisko komunikāciju tīklu mezgliem, apgādātiem ar visa veida ātrgaitas transportu un augstu tehnoloģiju telekomunikāciju tīkliem, kur jau ilgu laiku ekonomika balstās uz daudzveidīgām aktivitātēm kā augsta līmeņa pakalpojumu sniegšanu personām un uzņēmumiem. Reģioni, kuros atrodas tradicionālā rūpniecība sākotnējā krīzes stadijā, tāpat sniedz šīs attīstības brīnišķīgus piemērus. Lille, Barselona vai Bilbao parāda šī restrukturizācijas procesu. |
| --- | --- |

3.2.1

Daudzos gadījumos pilsētas un metropoles ir ceļā veiksmīgi piemēro to ekonomisko, sociālo un institucionālo struktūru. Šis ir gadījums par jaudīgiem apdzīvotiem reģioniem, valstu un starptautisko komunikāciju tīklu mezgliem, apgādātiem ar visa veida ātrgaitas transportu un augstu tehnoloģiju telekomunikāciju tīkliem, kur jau ilgu laiku ekonomika balstās uz daudzveidīgām aktivitātēm kā augsta līmeņa pakalpojumu sniegšanu personām un uzņēmumiem. Reģioni, kuros atrodas tradicionālā rūpniecība sākotnējā krīzes stadijā, tāpat sniedz šīs attīstības brīnišķīgus piemērus. Lille, Barselona vai Bilbao parāda šī restrukturizācijas procesu.

| 3.2.2 | Desmit jaunajās Eiropas Savienības valstīs norisinās tāda paša veida procesi. Šeit noteikti varētu minēt tādas metropoles teritorijas kā Varšava, Prāga un Budapešta. |
| --- | --- |

3.2.2

Desmit jaunajās Eiropas Savienības valstīs norisinās tāda paša veida procesi. Šeit noteikti varētu minēt tādas metropoles teritorijas kā Varšava, Prāga un Budapešta.

| 3.3 | Jau vairākus gadus kopienas reģionu politika strādā, lai sasniegtu mērķi uzlabojot nosacījumus attīstībai, darbam un mazāk attīstītu reģionu konkurētspējai. Šajā sakarā tika izveidotas specifiskas programmas, un izstrādāta un ieviesta sistēma finansu resursu sadalei. Lielākajā daļā gadījumu attiecīgie reģioni ir progresējuši ekonomiskajā plāksnē, dažkārt pat ļoti ievērojami, pateicoties šīm kopienas politikām. |
| --- | --- |

3.3

Jau vairākus gadus kopienas reģionu politika strādā, lai sasniegtu mērķi uzlabojot nosacījumus attīstībai, darbam un mazāk attīstītu reģionu konkurētspējai. Šajā sakarā tika izveidotas specifiskas programmas, un izstrādāta un ieviesta sistēma finansu resursu sadalei. Lielākajā daļā gadījumu attiecīgie reģioni ir progresējuši ekonomiskajā plāksnē, dažkārt pat ļoti ievērojami, pateicoties šīm kopienas politikām.

| 3.4 | Sekojoši Eiropas reģionu izvērtēšana ir aprobežojusies ar to reģionu analīzi, kuriem bija piešķirti strukturālie fondi. |
| --- | --- |

3.4

Sekojoši Eiropas reģionu izvērtēšana ir aprobežojusies ar to reģionu analīzi, kuriem bija piešķirti strukturālie fondi.

| 3.5 | Nevarētu neievērot arī citiem reģioniem labvēlīgu vai nelabvēlīgu ekonomisko un sociālo attīstītu. EESK uzskata par nepieciešamu Eiropas līmenī veikt padziļinātu analīzi. Pēc trešajā ziņojumā iekļautajām diskusijām par reģionu kohēziju, šī analīze būtu vēlama, lai pavērtu jaunus virzienus. Tāpat tā var atvieglot mūsu izpratni par patreizējām ekonomiskajām evolūcijām un to ietekmi uz sabiedrības, dzīves un darba apstākļu uzlabošanu. Visbeidzot, šāda analīze var ļaut uzlabot atsevišķas kopienas politikas, lai tās adekvāti varētu atbalstīt atsevišķas reģionu un tai skaitā arī metropoles teritoriju vajadzības un attīstību. |
| --- | --- |

3.5

Nevarētu neievērot arī citiem reģioniem labvēlīgu vai nelabvēlīgu ekonomisko un sociālo attīstītu. EESK uzskata par nepieciešamu Eiropas līmenī veikt padziļinātu analīzi. Pēc trešajā ziņojumā iekļautajām diskusijām par reģionu kohēziju, šī analīze būtu vēlama, lai pavērtu jaunus virzienus. Tāpat tā var atvieglot mūsu izpratni par patreizējām ekonomiskajām evolūcijām un to ietekmi uz sabiedrības, dzīves un darba apstākļu uzlabošanu. Visbeidzot, šāda analīze var ļaut uzlabot atsevišķas kopienas politikas, lai tās adekvāti varētu atbalstīt atsevišķas reģionu un tai skaitā arī metropoles teritoriju vajadzības un attīstību.

| 3.6 | Ir zīmīgi, ka visur – gan centralizētās, gan decentralizētās valstīs – ir izvērsušās debates par jauna līdzsvara radīšanu starp centralizāciju un decentralizāciju. Valstu pārvaldes jaunās pieejas izpēta gan no lejas uz augšu (bottom-up), gan no augšas uz leju (top-down). Protams, ka bieži vien šie procesi ir grūti ieviešami sakarā ar pārvaldes tradīcijām un labi nospraustām interesēm attiecīgajos reģionos. Neskatoties uz institucionālo blokādi gan no vienas gan otras puses, tomēr pastāv nenoliedzama tendence atzīst nepieciešamību metropoles teritoriju integrētai pārvaldei labsajūtas, labklājības radīšanai pilsoņiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.6

Ir zīmīgi, ka visur – gan centralizētās, gan decentralizētās valstīs – ir izvērsušās debates par jauna līdzsvara radīšanu starp centralizāciju un decentralizāciju. Valstu pārvaldes jaunās pieejas izpēta gan no lejas uz augšu (bottom-up), gan no augšas uz leju (top-down). Protams, ka bieži vien šie procesi ir grūti ieviešami sakarā ar pārvaldes tradīcijām un labi nospraustām interesēm attiecīgajos reģionos. Neskatoties uz institucionālo blokādi gan no vienas gan otras puses, tomēr pastāv nenoliedzama tendence atzīst nepieciešamību metropoles teritoriju integrētai pārvaldei labsajūtas, labklājības radīšanai pilsoņiem un uzņēmumiem.

| 3.7 | Starp Eiropas metropoles teritorijām bez grūtībām var nošķirt vairākas kategorijas. Viena daļa ir ļoti lielas metropole kā Londona, Parīze, Reina – Rūra, Randstade vai Madride, kur iedzīvotāju skaits ir lielāks par 5 miljoniem, no otras puses noteikts skaits mazāk svarīgas metropoles teritorijas, bet dažkārt ar daudz lielāku labklājības un attīstības potenciālu un lielām ambīcijām. Šeit varētu minēt visas tās teritorijas, kuras ieskauj galvaspilsētas un lielos ekonomiskos centrus gandrīz visā Eiropas Savienības teritorijā. |
| --- | --- |

3.7

Starp Eiropas metropoles teritorijām bez grūtībām var nošķirt vairākas kategorijas. Viena daļa ir ļoti lielas metropole kā Londona, Parīze, Reina – Rūra, Randstade vai Madride, kur iedzīvotāju skaits ir lielāks par 5 miljoniem, no otras puses noteikts skaits mazāk svarīgas metropoles teritorijas, bet dažkārt ar daudz lielāku labklājības un attīstības potenciālu un lielām ambīcijām. Šeit varētu minēt visas tās teritorijas, kuras ieskauj galvaspilsētas un lielos ekonomiskos centrus gandrīz visā Eiropas Savienības teritorijā.

| 3.8 | Kā jau mēs iepriekš minējām, atsevišķi no šiem ekonomiskajiem centriem sākotnēji bija pagrimušas zonas. To atdzimšana bija saistīta ar reģiona privāto un valsts dalībpersonu kopējām pūlēm. Jāpiemin, ka jauno dalībvalstu metropoles teritorijas patreiz ir pārmaiņu fāzē un ir ceļā uz savu komparatīvo priekšrocību izveides, lai kļūtu konkurētspējīgas starptautiskajā tirgū. |
| --- | --- |

3.8

Kā jau mēs iepriekš minējām, atsevišķi no šiem ekonomiskajiem centriem sākotnēji bija pagrimušas zonas. To atdzimšana bija saistīta ar reģiona privāto un valsts dalībpersonu kopējām pūlēm. Jāpiemin, ka jauno dalībvalstu metropoles teritorijas patreiz ir pārmaiņu fāzē un ir ceļā uz savu komparatīvo priekšrocību izveides, lai kļūtu konkurētspējīgas starptautiskajā tirgū.

| 3.9 | Šo metropoles teritoriju skaits Eiropas līmenī strauji palielinās. Kopš 2003.gada Vācijas metropoles teritorijas apvienojās projektā “Reģioni nākotnei”. 2003.gadā britu valdība aicināja attiecīgos reģionus nodefinēt savas stratēģijas, lai attīstītos kā starptautiski konkurētspējīgi reģioni. Dānijas valdība atbalsta patreiz uzsākot pārobežu sadarbības iniciatīvu starp Kopenhāgenu un Malmi (Zviedrijā), lai kļūtu par lielāko ekonomisko centru Baltijā. Nīderlandē šis fenomens izpaudās ar neseno Ranstades pasludināšanu par starptautiska vēriena metropoles teritoriju. Spānijā Barselonas un Bilbao attīstības programmām ir vienādi virzieni. Var arī dot citus piemērus. |
| --- | --- |

3.9

Šo metropoles teritoriju skaits Eiropas līmenī strauji palielinās. Kopš 2003.gada Vācijas metropoles teritorijas apvienojās projektā “Reģioni nākotnei”. 2003.gadā britu valdība aicināja attiecīgos reģionus nodefinēt savas stratēģijas, lai attīstītos kā starptautiski konkurētspējīgi reģioni. Dānijas valdība atbalsta patreiz uzsākot pārobežu sadarbības iniciatīvu starp Kopenhāgenu un Malmi (Zviedrijā), lai kļūtu par lielāko ekonomisko centru Baltijā. Nīderlandē šis fenomens izpaudās ar neseno Ranstades pasludināšanu par starptautiska vēriena metropoles teritoriju. Spānijā Barselonas un Bilbao attīstības programmām ir vienādi virzieni. Var arī dot citus piemērus.

| 3.10 | Dalībvalstīs reģionalizācija notiek pakāpeniski, kas ir acīm redzams no pārvaldes organizācijas metropoles teritorijā un to kapacitātes vadīt ekonomisko attīstību. Tajā pašā laikā atsevišķas valdības arī ir ieņēmušas aktīvu lomu attiecībā uz lielo pilsētu ekonomisko attīstību. Ilustratīvs piemērs ir britu valdības iniciatīva, izveidojot darba grupu un tajā sasaucot 8 pilsētu – centru vai “Core Cities”, 9 jaunattīstības reģionu aģentūras un vairāku ministriju dienestus, lai nodefinētu rīcības plānu ar mērķi uzlabot metropoļu ekonomiskās performances un sekojoši - valsts konkurētspēju (6). Francija, pēc ziņojuma par Eiropas pilsētām (7) publikācijas, izstrādāja nacionālo stratēģiju, lai celtu lielo franču metropoļu atraktivitāti Eiropas līmenī (8). |
| --- | --- |

3.10

Dalībvalstīs reģionalizācija notiek pakāpeniski, kas ir acīm redzams no pārvaldes organizācijas metropoles teritorijā un to kapacitātes vadīt ekonomisko attīstību. Tajā pašā laikā atsevišķas valdības arī ir ieņēmušas aktīvu lomu attiecībā uz lielo pilsētu ekonomisko attīstību. Ilustratīvs piemērs ir britu valdības iniciatīva, izveidojot darba grupu un tajā sasaucot 8 pilsētu – centru vai “Core Cities”, 9 jaunattīstības reģionu aģentūras un vairāku ministriju dienestus, lai nodefinētu rīcības plānu ar mērķi uzlabot metropoļu ekonomiskās performances un sekojoši - valsts konkurētspēju (6). Francija, pēc ziņojuma par Eiropas pilsētām (7) publikācijas, izstrādāja nacionālo stratēģiju, lai celtu lielo franču metropoļu atraktivitāti Eiropas līmenī (8).

| 3.11 | Nesenā vēsture skaidri parāda, ka mēs dzīvojam periodā, kurā ir izveidojusies jauna attieksme pret lielu apdzīvotu reģionu attīstību. Šajā sakarā, lai arī ir konsultatīvās struktūras, tad tās pastāv tikai valstu līmenī. Paralēli valstu konsultatīvajām struktūrām, pastāv iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt Eiropas platformu, kurā satiekas apdzīvoto vietu attīstības galvenās dalībpersonas. Piemēram, Eurocities galvenokārt par sabiedrības zināšanu tēmu un vēl nesenāk METREX (The Network of European Metropolitan Regions and Areas). Taču kopumā kontakti un tikšanās ir organizēti pēc nepieciešamības. Tajā pašā laikā tiek konstatēts, ka patreiz daudz strukturētākām iniciatīvām pastāv labvēlīgs klimats. |
| --- | --- |

3.11

Nesenā vēsture skaidri parāda, ka mēs dzīvojam periodā, kurā ir izveidojusies jauna attieksme pret lielu apdzīvotu reģionu attīstību. Šajā sakarā, lai arī ir konsultatīvās struktūras, tad tās pastāv tikai valstu līmenī. Paralēli valstu konsultatīvajām struktūrām, pastāv iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt Eiropas platformu, kurā satiekas apdzīvoto vietu attīstības galvenās dalībpersonas. Piemēram, Eurocities galvenokārt par sabiedrības zināšanu tēmu un vēl nesenāk METREX (The Network of European Metropolitan Regions and Areas). Taču kopumā kontakti un tikšanās ir organizēti pēc nepieciešamības. Tajā pašā laikā tiek konstatēts, ka patreiz daudz strukturētākām iniciatīvām pastāv labvēlīgs klimats.

4.   Patreizējā dinamika

| 4.1 | Metropolizācija raksturojas ar lielu apdzīvotu vietu savairošanos, un tajās ļoti lielu apdzīvotības koncentrēšanos, aktivitātēm un bagātības ražošanu ģeogrāfiskā telpā, kas aug, un kura robežas nav paredzamas. Šo pieaugumu bieži vien pavada sociālā un telpiskā sašķelšanās (sociālā segregācija, telpiskā specializēšanās noziedzība, nedrošība). Metropole pretēji pilsētai nav politiska institūcija. Problēmu risināšana realizējama ar daudzskaitlīgām pārrunām starp attiecīgajām dalībpersonām. Telpiskā sašķelšanās var tikai palēnināt un traucēt valsts un privātajām investīcijām. Reģionu politika, kuras mērķis ir samazināt šo telpisko sašķelšanos, saskaņojot metropoles teritoriju pārvaldi ar patreizējo dinamiku, ir tikai pasveicama. Šeit ir minami divi pozitīvi piemēri par Barselonas un Štutgartes teritorijām. Tie parāda, ka arī pilsoniskā sabiedrība spēlē ievērojamu lomu. |
| --- | --- |

4.1

Metropolizācija raksturojas ar lielu apdzīvotu vietu savairošanos, un tajās ļoti lielu apdzīvotības koncentrēšanos, aktivitātēm un bagātības ražošanu ģeogrāfiskā telpā, kas aug, un kura robežas nav paredzamas. Šo pieaugumu bieži vien pavada sociālā un telpiskā sašķelšanās (sociālā segregācija, telpiskā specializēšanās noziedzība, nedrošība). Metropole pretēji pilsētai nav politiska institūcija. Problēmu risināšana realizējama ar daudzskaitlīgām pārrunām starp attiecīgajām dalībpersonām. Telpiskā sašķelšanās var tikai palēnināt un traucēt valsts un privātajām investīcijām. Reģionu politika, kuras mērķis ir samazināt šo telpisko sašķelšanos, saskaņojot metropoles teritoriju pārvaldi ar patreizējo dinamiku, ir tikai pasveicama. Šeit ir minami divi pozitīvi piemēri par Barselonas un Štutgartes teritorijām. Tie parāda, ka arī pilsoniskā sabiedrība spēlē ievērojamu lomu.

| 4.2 | Globalizācijas process: Eiropas apdzīvotos reģionus veido procesi un dinamika, kas arvien vairāk iekļaujas pasaules līmenī. Lielās Eiropas pilsētas ir pasaules metropoļu, kas atrodas nepārtrauktā attīstībā, tīkla savienojumi. Ņujorka, Londona, Tokija, Honkonga, bet arī Frankfurte, Parīze, Ranstade, Brisele, Milāna vai Madride šeit ieņem svarīgu lomu. Šīs metropoles vada pasaules ekonomiku ar starptautisku institūciju palīdzību, bankām, lieliem starptautiskiem uzņēmumiem un, pateicoties informācijas tehnoloģijām un komunikācijām, tajos nostiprina savas vadības centrālās funkcijas un kontroli. Tuvākajos gados galvenās Āzijas metropoles iesaistīsies šajā pasaules tīklā. |
| --- | --- |

4.2

Globalizācijas process: Eiropas apdzīvotos reģionus veido procesi un dinamika, kas arvien vairāk iekļaujas pasaules līmenī. Lielās Eiropas pilsētas ir pasaules metropoļu, kas atrodas nepārtrauktā attīstībā, tīkla savienojumi. Ņujorka, Londona, Tokija, Honkonga, bet arī Frankfurte, Parīze, Ranstade, Brisele, Milāna vai Madride šeit ieņem svarīgu lomu. Šīs metropoles vada pasaules ekonomiku ar starptautisku institūciju palīdzību, bankām, lieliem starptautiskiem uzņēmumiem un, pateicoties informācijas tehnoloģijām un komunikācijām, tajos nostiprina savas vadības centrālās funkcijas un kontroli. Tuvākajos gados galvenās Āzijas metropoles iesaistīsies šajā pasaules tīklā.

| 4.3 | Eiropeizācijas process: interaktīvs process politikas, ekonomikas, sociālo jautājumu, apkārtējās vides un integrēto teritoriju aprīkošanas adaptācijai un Eiropas paplašināšanai. Vienota tirgus realizācija, eiro ieviešana un paplašināšanās vēl ilgi kalpos kā ekonomisko aktivitāšu integrācijas un izkliedēšanas Eiropas teritorijā fenomens. Jo vairāk izzudīs valstu teritorijas, jo vairāk attīstīsies dabīgā tendence pastiprināt ekonomiskos polus kontinenta līmenī. Progresīva starp reģionu polu organizācija un vajadzības gadījumā arī pārobežu (Kopenhāgena – Malme, Nīderlande Limburga – Beļģijas Limburga – Ekslašapella, franču un beļģu Lilles metropole) rāda, ka ekonomiskā attīstība arvien vairāk neievēro politiskās un administratīvās robežas, kuras ir vēsturiski mantotas un bieži vien ir mākslīgi radītas. |
| --- | --- |

4.3

Eiropeizācijas process: interaktīvs process politikas, ekonomikas, sociālo jautājumu, apkārtējās vides un integrēto teritoriju aprīkošanas adaptācijai un Eiropas paplašināšanai. Vienota tirgus realizācija, eiro ieviešana un paplašināšanās vēl ilgi kalpos kā ekonomisko aktivitāšu integrācijas un izkliedēšanas Eiropas teritorijā fenomens. Jo vairāk izzudīs valstu teritorijas, jo vairāk attīstīsies dabīgā tendence pastiprināt ekonomiskos polus kontinenta līmenī. Progresīva starp reģionu polu organizācija un vajadzības gadījumā arī pārobežu (Kopenhāgena – Malme, Nīderlande Limburga – Beļģijas Limburga – Ekslašapella, franču un beļģu Lilles metropole) rāda, ka ekonomiskā attīstība arvien vairāk neievēro politiskās un administratīvās robežas, kuras ir vēsturiski mantotas un bieži vien ir mākslīgi radītas.

| 4.4 | Metropoles teritorijas ir galvenie pētījumu, izgudrojumu un jaunu aktivitāšu radīšanas centri. Tās koncentrē aktivitātes ar augstu pievienoto vērtību, it īpaši pakalpojumu jomā uzņēmumiem. Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas šeit ieņem vadošo lomu. Ekonomiskā dinamika galvenokārt koncentrējās uz metropoļu reģioniem, kuriem ir priviliģēta vieta innovācijām, zinošai sabiedrībai un apmācībām. |
| --- | --- |

4.4

Metropoles teritorijas ir galvenie pētījumu, izgudrojumu un jaunu aktivitāšu radīšanas centri. Tās koncentrē aktivitātes ar augstu pievienoto vērtību, it īpaši pakalpojumu jomā uzņēmumiem. Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas šeit ieņem vadošo lomu. Ekonomiskā dinamika galvenokārt koncentrējās uz metropoļu reģioniem, kuriem ir priviliģēta vieta innovācijām, zinošai sabiedrībai un apmācībām.

| 4.5 | Šīs teritorijas savā starpā sasaistās ar visa veida fiziskiem un virtuāliem tīkliem, atkarībā no ekonomisko centru apjoma un svarīguma dažādos reģionos. Šim procesam ir tendence paplašināties un intensificēties. Eiropas transporta politika (Transport European Networks) veicina savu tīklu attīstību, tāpat kā gaisa sektora liberalizāciju. |
| --- | --- |

4.5

Šīs teritorijas savā starpā sasaistās ar visa veida fiziskiem un virtuāliem tīkliem, atkarībā no ekonomisko centru apjoma un svarīguma dažādos reģionos. Šim procesam ir tendence paplašināties un intensificēties. Eiropas transporta politika (Transport European Networks) veicina savu tīklu attīstību, tāpat kā gaisa sektora liberalizāciju.

| 4.6 | Lisabona stratēģija, ņemot vērā sociālo kohēziju un noturīgumu, uz zināšanām balstītai konkurētspējīgai ekonomikai piešķir īpašu nozīmīgumu. Tās ieviešana metropoles teritorijām varētu dot jaunu uzdevumu. |
| --- | --- |

4.6

Lisabona stratēģija, ņemot vērā sociālo kohēziju un noturīgumu, uz zināšanām balstītai konkurētspējīgai ekonomikai piešķir īpašu nozīmīgumu. Tās ieviešana metropoles teritorijām varētu dot jaunu uzdevumu.

| 4.7 | Šis jaunais uzdevums ir daļēji cēlies no pieaugošā sasaistes svarīguma sabiedrībā, kas maina labklājības pamatus, pievelk jaunas investīcijas un sniedz jaunu pieeju jaunatnes apmācībā un vispārējā darba tirgū. Tādēļ pastāv savstarpēja saistība starp neseno interesi par pilsētu un lielpilsētu teritorijām un par jaunajām pielietotajām tehnoloģijām, it īpaši TIC (Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas), un ātru pieeju internetam, kam ir ievērojama ietekme uz iedzīvotāju dzīvi.. TIC neatgriezeniski ietekmē ražošanas un pakalpojumu struktūras, un sekojoši tās arī ietekmē teritoriju iekārtošanu un pilsētu un lielpilsētu teritoriju attīstību. |
| --- | --- |

4.7

Šis jaunais uzdevums ir daļēji cēlies no pieaugošā sasaistes svarīguma sabiedrībā, kas maina labklājības pamatus, pievelk jaunas investīcijas un sniedz jaunu pieeju jaunatnes apmācībā un vispārējā darba tirgū. Tādēļ pastāv savstarpēja saistība starp neseno interesi par pilsētu un lielpilsētu teritorijām un par jaunajām pielietotajām tehnoloģijām, it īpaši TIC (Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas), un ātru pieeju internetam, kam ir ievērojama ietekme uz iedzīvotāju dzīvi.. TIC neatgriezeniski ietekmē ražošanas un pakalpojumu struktūras, un sekojoši tās arī ietekmē teritoriju iekārtošanu un pilsētu un lielpilsētu teritoriju attīstību.

| 4.8 | Investīciju starptautiskais raksturs, smadzeņu mobilitāte un mijiedarbība starp universitātēm, tehnoloģiju institūtiem un privāto sektoru varētu veicināt ekonomiskās grupas, kā slavenā “Porter Diamond”. Lūk ļoti svarīgā tīkla sabiedrības “network society” bāze, kurā galvenā loma ir metropoles teritorijām. |
| --- | --- |

4.8

Investīciju starptautiskais raksturs, smadzeņu mobilitāte un mijiedarbība starp universitātēm, tehnoloģiju institūtiem un privāto sektoru varētu veicināt ekonomiskās grupas, kā slavenā “Porter Diamond”. Lūk ļoti svarīgā tīkla sabiedrības “network society” bāze, kurā galvenā loma ir metropoles teritorijām.

| 4.9 | Metropoles teritorijas tāpat ir svarīgi kultūras, tūrisma un izpriecu poli. To vēsturiskais mantojums ir viens no galvenajiem elementiem to vēsturē un identitātē. To universitātes, bibliotēkas, muzeji, teātri, operas, koncertzāles ir priviliģētas vietas Eiropas kultūras saglabāšanai un popularizēšanai. Tām ir svarīga loma kultūras radīšanā un izplatīšanā. Tāpat arī metropolēs norisinās galvenie sporta un mūzikas pasākumi, kuri pulcē lielas tautas masas. |
| --- | --- |

4.9

Metropoles teritorijas tāpat ir svarīgi kultūras, tūrisma un izpriecu poli. To vēsturiskais mantojums ir viens no galvenajiem elementiem to vēsturē un identitātē. To universitātes, bibliotēkas, muzeji, teātri, operas, koncertzāles ir priviliģētas vietas Eiropas kultūras saglabāšanai un popularizēšanai. Tām ir svarīga loma kultūras radīšanā un izplatīšanā. Tāpat arī metropolēs norisinās galvenie sporta un mūzikas pasākumi, kuri pulcē lielas tautas masas.

| 4.10 | Metropoļu kosmopolītisms un ļoti svarīgs elements mēdiju industrijas attīstībā. Mēdiju industrija (prese, izdevumi, radi, televīzija, filmas, video, reklāma, telekomunikācijas) un arī radošās industrijas tajās ir sektors pilnā uzplaukumā. |
| --- | --- |

4.10

Metropoļu kosmopolītisms un ļoti svarīgs elements mēdiju industrijas attīstībā. Mēdiju industrija (prese, izdevumi, radi, televīzija, filmas, video, reklāma, telekomunikācijas) un arī radošās industrijas tajās ir sektors pilnā uzplaukumā.

| 4.11 | Sociāli ekonomisko grupu un kultūras organizāciju grupas un dalībnieki mobilizējās, lai no jauna radītu integrācijas un dalības procesus. Neskaitot valsts pārvalžu aktivitātes, pilsoniskajai sabiedrībai ir ļoti nozīmīga loma pilsētu dinamikā. Lielā daļā gadījumu metropoles zonas panākumi ir saistīti ar valsts un privātās vides sadarbību un mijiedarbību. |
| --- | --- |

4.11

Sociāli ekonomisko grupu un kultūras organizāciju grupas un dalībnieki mobilizējās, lai no jauna radītu integrācijas un dalības procesus. Neskaitot valsts pārvalžu aktivitātes, pilsoniskajai sabiedrībai ir ļoti nozīmīga loma pilsētu dinamikā. Lielā daļā gadījumu metropoles zonas panākumi ir saistīti ar valsts un privātās vides sadarbību un mijiedarbību.

| 4.12 | Metropoles teritoriju kontekstā šai valsts un privātās vides mijiedarbībai un sadarbībai ir izšķiroša loma. Pieredze rāda, ka tās var realizēties daudz vienkāršāk un ar lielākiem panākumiem ne tikai lielās teritorijās, bet arī valsts līmenī. Metropoles teritoriju līmenis principā ir adekvāts līmenis, lai kopā ar visām attiecīgajām dalībpersonām nodefinētu mērķus pilsētas reģiona aprīkošanai un noteiktu nepieciešamos līdzekļus to sasniegšanai. |
| --- | --- |

4.12

Metropoles teritoriju kontekstā šai valsts un privātās vides mijiedarbībai un sadarbībai ir izšķiroša loma. Pieredze rāda, ka tās var realizēties daudz vienkāršāk un ar lielākiem panākumiem ne tikai lielās teritorijās, bet arī valsts līmenī. Metropoles teritoriju līmenis principā ir adekvāts līmenis, lai kopā ar visām attiecīgajām dalībpersonām nodefinētu mērķus pilsētas reģiona aprīkošanai un noteiktu nepieciešamos līdzekļus to sasniegšanai.

| 4.13 | Pretēji tendencei, kāda novērota Savienotajās Valstīs, šodien Eiropas pilsētas attīstās vienlaicīgi gan kā pilsētas, gan kā aglomerācijās. Centri – pilsētas ir vienmēr bijuši aktivitāšu kodols un satikšanās vietas. Visbeidzot metropolēm ir izšķirošā loma Eiropas sabiedrības modeļa stiprināšanai. |
| --- | --- |

4.13

Pretēji tendencei, kāda novērota Savienotajās Valstīs, šodien Eiropas pilsētas attīstās vienlaicīgi gan kā pilsētas, gan kā aglomerācijās. Centri – pilsētas ir vienmēr bijuši aktivitāšu kodols un satikšanās vietas. Visbeidzot metropolēm ir izšķirošā loma Eiropas sabiedrības modeļa stiprināšanai.

| 4.14 | Eiropas ekonomika atrodas svarīgā pārejas fāzē sakarā ar paplašināšanās procesiem un vienota tirgus integrāciju. Šis process izraisa dubultu sacensību un partnerattiecības starp teritorijām un it īpaši metropoles teritorijām. Tām ir izšķirošā loma šajā kompleksajā sacensībā. Pārvaldes trūkums metropoles teritoriju līmenī ir viena no vājajām vietām, lai nodefinētu un ieviestu konkurētspējīgas ekonomiskās attīstības stratēģijas un partnerattiecību aktivitātes. |
| --- | --- |

4.14

Eiropas ekonomika atrodas svarīgā pārejas fāzē sakarā ar paplašināšanās procesiem un vienota tirgus integrāciju. Šis process izraisa dubultu sacensību un partnerattiecības starp teritorijām un it īpaši metropoles teritorijām. Tām ir izšķirošā loma šajā kompleksajā sacensībā. Pārvaldes trūkums metropoles teritoriju līmenī ir viena no vājajām vietām, lai nodefinētu un ieviestu konkurētspējīgas ekonomiskās attīstības stratēģijas un partnerattiecību aktivitātes.

5.   Specifiskie sociālie aspekti

| 5.1 | Lielās pilsētas daudz uzsvērtāk ir saskārušās ar nopietnām sociālās kohēzijas un teritoriālās nelīdzsvarotības problēmām, nekā citas teritorijas. Metropoles teritorijas var kalpot kā piemēri sociālā un teritoriālā līdzsvara atjaunošanā Eiropas Savienības teritorijā. Tomēr pēc visām hipotēzēm, šīs uzlabošanās nevar realizēties vienīgi tad, ja ekonomiskā attīstība tiks nodrošināta ilglaicīgi. |
| --- | --- |

5.1

Lielās pilsētas daudz uzsvērtāk ir saskārušās ar nopietnām sociālās kohēzijas un teritoriālās nelīdzsvarotības problēmām, nekā citas teritorijas. Metropoles teritorijas var kalpot kā piemēri sociālā un teritoriālā līdzsvara atjaunošanā Eiropas Savienības teritorijā. Tomēr pēc visām hipotēzēm, šīs uzlabošanās nevar realizēties vienīgi tad, ja ekonomiskā attīstība tiks nodrošināta ilglaicīgi.

| 5.2 | Katrai teritorijai ir savas īpatnības. Neskaitot kultūras, sociālās un ekonomiskās attīstības īpatnības, visā Eiropā ir novērojami līdzīgi fenomeni. Par laimi lielākajā daļā gadījumu valsts un privātās dalībpersonas ar vien vairāk apzinās nepieciešamību uzlabot visu dzīves un darba apstākļus. Tomēr šeit ir jāpiebilst, ka, lai to sasniegtu, ir vēl ļoti daudz kas jāpadara. |
| --- | --- |

5.2

Katrai teritorijai ir savas īpatnības. Neskaitot kultūras, sociālās un ekonomiskās attīstības īpatnības, visā Eiropā ir novērojami līdzīgi fenomeni. Par laimi lielākajā daļā gadījumu valsts un privātās dalībpersonas ar vien vairāk apzinās nepieciešamību uzlabot visu dzīves un darba apstākļus. Tomēr šeit ir jāpiebilst, ka, lai to sasniegtu, ir vēl ļoti daudz kas jāpadara.

| 5.3 | Ja jau ir notikusi ekonomikas restrukturizācija vai tā pašlaik notiek, pāreja no viena ekonomiskā cikla uz otru noveda vai vēl noved līdz augstam bezdarba līmenim, it īpaši jauniešu un vecāku par 50 gadiem cilvēku starpā. Šie procesi īpaši skar metropoles teritorijas. Tāpat būtu jāpiemin, ka šādi procesi bieži vien noved pie pilnīgi jaunu aktivitāšu radīšanas, kas nākotnē izveido daudz piemērotākas darba vietas. |
| --- | --- |

5.3

Ja jau ir notikusi ekonomikas restrukturizācija vai tā pašlaik notiek, pāreja no viena ekonomiskā cikla uz otru noveda vai vēl noved līdz augstam bezdarba līmenim, it īpaši jauniešu un vecāku par 50 gadiem cilvēku starpā. Šie procesi īpaši skar metropoles teritorijas. Tāpat būtu jāpiemin, ka šādi procesi bieži vien noved pie pilnīgi jaunu aktivitāšu radīšanas, kas nākotnē izveido daudz piemērotākas darba vietas.

| 5.4 | Ekonomiskā restrukturizācija tāpat izraisa darba spēka pārvietošanu, kas mono – industrijas reģionos ir par iemeslu strukturālajam bezdarbam. Šis fenomens atsevišķos gadījumos sastopams arī metropoles teritorijās, kuru rīcībā bieži vien ir iespējas risināt to ekonomisko stāvokli. Šajos modernizācijas procesos bieži vien ir redzama smagās industrijas bāzes piemērošana augstas tehnoloģijas pakalpojumu sabiedrībai, piemēram, Bilbao, Lilles vai Reinas – Rūras reģionos. |
| --- | --- |

5.4

Ekonomiskā restrukturizācija tāpat izraisa darba spēka pārvietošanu, kas mono – industrijas reģionos ir par iemeslu strukturālajam bezdarbam. Šis fenomens atsevišķos gadījumos sastopams arī metropoles teritorijās, kuru rīcībā bieži vien ir iespējas risināt to ekonomisko stāvokli. Šajos modernizācijas procesos bieži vien ir redzama smagās industrijas bāzes piemērošana augstas tehnoloģijas pakalpojumu sabiedrībai, piemēram, Bilbao, Lilles vai Reinas – Rūras reģionos.

| 5.5 | Savienība cīnās ar arvien lielākiem migrantu pieplūdumiem no trešajām valstīm. Neskatoties uz to, ka pastāv paņēmieni kā valstis un pilsētas integrē migrantus, Eiropai kopumā jādara izaicinājums šajā jomā, kur metropoles teritorijas ir lielisks piemērs. EESK jau vairākkārt savos paziņojumos lūdza Savienību izveidot kopēju likumdošanu migrācijas un patvēruma meklēšanas jomā. Savienība uzņems jaunus ekonomiskos migrantus demogrāfisku, sociālu un ar darbu (9). saistītu apstākļu dēļ. Runa iet par ne tikai augsti kvalificētām, bet arī maz kvalificētām personām. Kopienas likumdošanai jāveicina legāla migrācija un jāaizkavē nelegālā imigrācija. Tomēr Savienībai ir jāveicina migrantu integrācija sabiedrībā un jānovērš diskriminācijas (10). |
| --- | --- |

5.5

Savienība cīnās ar arvien lielākiem migrantu pieplūdumiem no trešajām valstīm. Neskatoties uz to, ka pastāv paņēmieni kā valstis un pilsētas integrē migrantus, Eiropai kopumā jādara izaicinājums šajā jomā, kur metropoles teritorijas ir lielisks piemērs. EESK jau vairākkārt savos paziņojumos lūdza Savienību izveidot kopēju likumdošanu migrācijas un patvēruma meklēšanas jomā. Savienība uzņems jaunus ekonomiskos migrantus demogrāfisku, sociālu un ar darbu (9). saistītu apstākļu dēļ. Runa iet par ne tikai augsti kvalificētām, bet arī maz kvalificētām personām. Kopienas likumdošanai jāveicina legāla migrācija un jāaizkavē nelegālā imigrācija. Tomēr Savienībai ir jāveicina migrantu integrācija sabiedrībā un jānovērš diskriminācijas (10).

| 5.6 | Daudzās pilsētās un metropoles teritorijās tiek veicināta migrantu koncentrācija, kas ir par pamatu lielām grūtībām aizpildīt kvalificētas darba vietas sakarā ar viņu profesionālās kvalifikācijas trūkumu, sliktajām valodu zināšanām, sociālo diskrimināciju un integrācijas politikas trūkumu. Šāda situācija noved pie nevienlīdzības ienākumu ziņā un sekojoši, pieejai apdzīvotām platībām un valsts pakalpojumiem, ieskaitot izglītību un veselību. Vajadzētu vērst daudz vairāk uzmanības uz nabadzīgajiem kvartāliem, kurus skārušas šīs problēmas. |
| --- | --- |

5.6

Daudzās pilsētās un metropoles teritorijās tiek veicināta migrantu koncentrācija, kas ir par pamatu lielām grūtībām aizpildīt kvalificētas darba vietas sakarā ar viņu profesionālās kvalifikācijas trūkumu, sliktajām valodu zināšanām, sociālo diskrimināciju un integrācijas politikas trūkumu. Šāda situācija noved pie nevienlīdzības ienākumu ziņā un sekojoši, pieejai apdzīvotām platībām un valsts pakalpojumiem, ieskaitot izglītību un veselību. Vajadzētu vērst daudz vairāk uzmanības uz nabadzīgajiem kvartāliem, kurus skārušas šīs problēmas.

| 5.7 | Metropolizācija bieži vien izraisa sociālo nevienlīdzību un telpisko sašķelšanos. Nelabvēlīgas sociālas grupas, starp kurām ir liels skaits jauniešu bezdarbnieku un vecāku cilvēku ar zemu ienākumu līmeni, koncentrējās atsevišķos pilsētu kvartālos, apvienojot daudzus trūkumus. Nelabvēlīgas sabiedrības ierobežošana un sabiedrisko dienestu nepietiekama kvalitāte atsevišķos kvartālos jau vien automātiski rada sava veida lamatas, no kurām izkļūt ir gandrīz neiespējami. Bieži vien šī nodalīšanās vēl arvien pastiprinās, kaut arī jau vairākus gadus ir mēģināts krīzes skartajos kvartālos ieviest pārkvalifikācijas politikas. Lai ar daudz lielākiem panākumiem ieviestu šāda liela mēroga pasākumus, ir nepieciešama koordinācija metropoles teritorijas līmenī. |
| --- | --- |

5.7

Metropolizācija bieži vien izraisa sociālo nevienlīdzību un telpisko sašķelšanos. Nelabvēlīgas sociālas grupas, starp kurām ir liels skaits jauniešu bezdarbnieku un vecāku cilvēku ar zemu ienākumu līmeni, koncentrējās atsevišķos pilsētu kvartālos, apvienojot daudzus trūkumus. Nelabvēlīgas sabiedrības ierobežošana un sabiedrisko dienestu nepietiekama kvalitāte atsevišķos kvartālos jau vien automātiski rada sava veida lamatas, no kurām izkļūt ir gandrīz neiespējami. Bieži vien šī nodalīšanās vēl arvien pastiprinās, kaut arī jau vairākus gadus ir mēģināts krīzes skartajos kvartālos ieviest pārkvalifikācijas politikas. Lai ar daudz lielākiem panākumiem ieviestu šāda liela mēroga pasākumus, ir nepieciešama koordinācija metropoles teritorijas līmenī.

| 5.8 | Drošība metropoles teritorijās bieži vien ir kļuvis par sasāpējušu jautājumu., kas var nopietni atsaukties uz sociālo kohēziju un līdzsvarotu attīstību. Paradoksāli, ka metropoles teritoriju demogrāfiskās īpatnības un priekšrocības pārlieku saistītas ar atsevišķiem riskiem. No vienas puses var tikt pavājināta sistemātiskā funkcionēšana sakarā ar vienu vai otru dzīvībai nepieciešamo elementu apdraudējumu, kas, lai arī minimāli, tomēr saistīti ar nedrošību. No otras puses metropoļu īpatnības veicina nelabvēlīgu iedzīvotāju un preču pieplūdumu, kas saistīti ar nelegālām darbībām un saistību ar valstu vai starptautiskās noziedzības tīklu. Tas var veicināt atsevišķas noziedzības aktivitātes, tām piešķirot anonimitāti, loģistiku un vervēšanai labvēlīgu pamatu. Metropoļu sāpīgie punkti ir priviliģētie jaunu terorisma formu mērķi. Šīs attīstības sagādā problēmas patreizējā starptautiskās politikas kontekstā. |
| --- | --- |

5.8

Drošība metropoles teritorijās bieži vien ir kļuvis par sasāpējušu jautājumu., kas var nopietni atsaukties uz sociālo kohēziju un līdzsvarotu attīstību. Paradoksāli, ka metropoles teritoriju demogrāfiskās īpatnības un priekšrocības pārlieku saistītas ar atsevišķiem riskiem. No vienas puses var tikt pavājināta sistemātiskā funkcionēšana sakarā ar vienu vai otru dzīvībai nepieciešamo elementu apdraudējumu, kas, lai arī minimāli, tomēr saistīti ar nedrošību. No otras puses metropoļu īpatnības veicina nelabvēlīgu iedzīvotāju un preču pieplūdumu, kas saistīti ar nelegālām darbībām un saistību ar valstu vai starptautiskās noziedzības tīklu. Tas var veicināt atsevišķas noziedzības aktivitātes, tām piešķirot anonimitāti, loģistiku un vervēšanai labvēlīgu pamatu. Metropoļu sāpīgie punkti ir priviliģētie jaunu terorisma formu mērķi. Šīs attīstības sagādā problēmas patreizējā starptautiskās politikas kontekstā.

| 5.9 | Apkārtējās vides aizsardzība un noturīgas attīstības mērķu ievērošana ir citi izaicinājumi, ar ko saskaras metropoles teritorijas. Tām ir jārespektē starptautiskās saistības: Kioto protokols, Agenda 21, Māstrihtas līgums, kopienas attīstības programma no 1993. līdz 1998. gadam. Šajā sakarā ir jāveicina mijiedarbība starp ekonomisko attīstību un apkārtējās vides aizsardzību, ko savstarpēji var veicināt pilsētu attīstības organizācijas (transporta sistēma, dzīvojamo zonu izveide, atkritumu un netīro ūdeņu pārstrāde, trokšņu samazināšana, vēsturisko centru saglabāšana, dabas un lauksaimniecības matojuma aizsardzība, u.c.). |
| --- | --- |

5.9

Apkārtējās vides aizsardzība un noturīgas attīstības mērķu ievērošana ir citi izaicinājumi, ar ko saskaras metropoles teritorijas. Tām ir jārespektē starptautiskās saistības: Kioto protokols, Agenda 21, Māstrihtas līgums, kopienas attīstības programma no 1993. līdz 1998. gadam. Šajā sakarā ir jāveicina mijiedarbība starp ekonomisko attīstību un apkārtējās vides aizsardzību, ko savstarpēji var veicināt pilsētu attīstības organizācijas (transporta sistēma, dzīvojamo zonu izveide, atkritumu un netīro ūdeņu pārstrāde, trokšņu samazināšana, vēsturisko centru saglabāšana, dabas un lauksaimniecības matojuma aizsardzība, u.c.).

| 5.10 | Ātra lielas daļas metropoles teritoriju paplašināšanās, ir saistīta ar to ekonomikas, kas balstīta uz infrastruktūrām un privāto un sabiedrisko transportu, paplašināšanos un intensifikāciju. Sakarā gan ar apkārtējās vides, gan ekonomikas jautājumiem, to pārvalde prasa piemērot arvien jaunas attīstītas tehnoloģijas. Visas apkārtējās vides politikas no valsts un privātā sektora prasa lielas izmaksas. Arī valsts līdzfinansējums ir nepietiekams, un līdz pat šim brīdim valsts un privātās partnerattiecības ir guvušas niecīgus panākumus. |
| --- | --- |

5.10

Ātra lielas daļas metropoles teritoriju paplašināšanās, ir saistīta ar to ekonomikas, kas balstīta uz infrastruktūrām un privāto un sabiedrisko transportu, paplašināšanos un intensifikāciju. Sakarā gan ar apkārtējās vides, gan ekonomikas jautājumiem, to pārvalde prasa piemērot arvien jaunas attīstītas tehnoloģijas. Visas apkārtējās vides politikas no valsts un privātā sektora prasa lielas izmaksas. Arī valsts līdzfinansējums ir nepietiekams, un līdz pat šim brīdim valsts un privātās partnerattiecības ir guvušas niecīgus panākumus.

| 5.11 | Problēmas metropoles teritorijās arvien vairāk sakāpinās, ja šo zonu administratīvā pārvalde nenotiek vienā ritmā līdz ar ekonomisko attīstību un iedzīvotāju pieaugumu, kurā koncentrējas liels skaits dzīvojamo platību, un no kurienes ik dienu cilvēku plūsmas dodas uz darbu. Metropoles teritorijās administratīvā pārvalde bieži vien ir atbilstoša pagājušajam laikmetam, un tas rada šķēršļus administrācijas funkcionēšanai un sekojoši, efektīvas ekonomikas politikas ieviešanai. Starp administratīvo pārvaldi un ekonomiskajām dalībpersonām ir jābūt labai koordinācijai, kas ir priekšnoteikums labai metropoles teritoriju pārvaldei. |
| --- | --- |

5.11

Problēmas metropoles teritorijās arvien vairāk sakāpinās, ja šo zonu administratīvā pārvalde nenotiek vienā ritmā līdz ar ekonomisko attīstību un iedzīvotāju pieaugumu, kurā koncentrējas liels skaits dzīvojamo platību, un no kurienes ik dienu cilvēku plūsmas dodas uz darbu. Metropoles teritorijās administratīvā pārvalde bieži vien ir atbilstoša pagājušajam laikmetam, un tas rada šķēršļus administrācijas funkcionēšanai un sekojoši, efektīvas ekonomikas politikas ieviešanai. Starp administratīvo pārvaldi un ekonomiskajām dalībpersonām ir jābūt labai koordinācijai, kas ir priekšnoteikums labai metropoles teritoriju pārvaldei.

| 5.12 | Šajā jomā pastāv liela situāciju dažādība. Dažkārt metropoles teritorija ir mazāka nekā administratīvā zona, kurā tā atrodas. Daudz biežāk tā pārklāj vairākas administratīvās zonas. Metropoles teritorija gandrīz vienmēr sastāv no vairākām komūnām vai citām administratīvajām vienībām. Daudzas valsts pārvaldes (reģionālās un valstu) šādas situācijas uzskata par faktiem un ne kā tēmas, kurām būtu jāveltī diskusijas. |
| --- | --- |

5.12

Šajā jomā pastāv liela situāciju dažādība. Dažkārt metropoles teritorija ir mazāka nekā administratīvā zona, kurā tā atrodas. Daudz biežāk tā pārklāj vairākas administratīvās zonas. Metropoles teritorija gandrīz vienmēr sastāv no vairākām komūnām vai citām administratīvajām vienībām. Daudzas valsts pārvaldes (reģionālās un valstu) šādas situācijas uzskata par faktiem un ne kā tēmas, kurām būtu jāveltī diskusijas.

| 5.13 | Lai meklētu risinājumu, katra valdība ievieš savas metodes. Lielās pilsētas mēģina dalīties pieredzē, taču ir pārāk maz konsultāciju un pieredzes apmaiņai Savienība līmenī, kas ļautu labāko pieredžu salīdzināšanu un pārņemšanu. |
| --- | --- |

5.13

Lai meklētu risinājumu, katra valdība ievieš savas metodes. Lielās pilsētas mēģina dalīties pieredzē, taču ir pārāk maz konsultāciju un pieredzes apmaiņai Savienība līmenī, kas ļautu labāko pieredžu salīdzināšanu un pārņemšanu.

| 5.14 | Ja augstāk aprakstītie fenomeni ir raksturīgi metropoles teritorijām, ir novērotas lielasatšķirības starp veidiem, kā tie tiek risināti. Liela daļa ir reģionālās pārvaldes piemēri, kurus galvenokārt atbalsta uz valstu valdības un privātajā sektorā iesaistītie un organizēta pilsoniskā sabiedrība, kas būtiski ietekmē notikumus un rada jaunu nākotnes modeli. Šo politiku īstenošana uzlabo sociāli ekonomiskos apstākļus, un šie reģioni noteikti kļūst daudz konkurētspējīgāki un sociāli labāk piemēroti. Eiropas Savienībai vajadzētu izpētīt šos piemērus un realizēt konsultācijas, lai noteiktu labākās prakses, un lai ES pati savā teritorijā varētu uzlabot situāciju, izmantojot tās rīcībā esošos līdzekļus. |
| --- | --- |

5.14

Ja augstāk aprakstītie fenomeni ir raksturīgi metropoles teritorijām, ir novērotas lielasatšķirības starp veidiem, kā tie tiek risināti. Liela daļa ir reģionālās pārvaldes piemēri, kurus galvenokārt atbalsta uz valstu valdības un privātajā sektorā iesaistītie un organizēta pilsoniskā sabiedrība, kas būtiski ietekmē notikumus un rada jaunu nākotnes modeli. Šo politiku īstenošana uzlabo sociāli ekonomiskos apstākļus, un šie reģioni noteikti kļūst daudz konkurētspējīgāki un sociāli labāk piemēroti. Eiropas Savienībai vajadzētu izpētīt šos piemērus un realizēt konsultācijas, lai noteiktu labākās prakses, un lai ES pati savā teritorijā varētu uzlabot situāciju, izmantojot tās rīcībā esošos līdzekļus.

6.   Eiropas reģionu dati un metropoles teritorijas

| 6.1 | Eiropas statistiskā sistēma attīstās līdz ar Eiropas politikām. Pateicoties PAC, mēs zinām liellopu un cūku skaitu attiecīgajā reģionā. Bet mums nav pieejami dati par darba spēku vai pievienoto vērtību lielu pilsētu aktivitāšu sektoros un to ekonomisko ietekmes sfēru ne tikai sakarā ar ad hoc politikas trūkumu, bet arī nepietiekamajiem līdzekļiem, kurus Eiropa nesen bija piešķīrusi pilsētu statistikai. Eurostat pilsētas – reģionu vienība sastāv tikai no 5 cilvēkiem. Līdzekļiem, kas ir Eurostat rīcībā, nav nekā kopēja ar tam veicamajiem uzdevumiem. |
| --- | --- |

6.1

Eiropas statistiskā sistēma attīstās līdz ar Eiropas politikām. Pateicoties PAC, mēs zinām liellopu un cūku skaitu attiecīgajā reģionā. Bet mums nav pieejami dati par darba spēku vai pievienoto vērtību lielu pilsētu aktivitāšu sektoros un to ekonomisko ietekmes sfēru ne tikai sakarā ar ad hoc politikas trūkumu, bet arī nepietiekamajiem līdzekļiem, kurus Eiropa nesen bija piešķīrusi pilsētu statistikai. Eurostat pilsētas – reģionu vienība sastāv tikai no 5 cilvēkiem. Līdzekļiem, kas ir Eurostat rīcībā, nav nekā kopēja ar tam veicamajiem uzdevumiem.

| 6.2 | Salīdzinošie sociāli ekonomiskie pētījumi par metropoļu reģioniem attiecībā uz visu Eiropas teritoriju, kurus veic ekonomiskās un reģionu teritorijas līmeņa attīstības institūcijas, universitātes, konsultanti vai Eiropas Komisija, bieži vien ir tikai neskaidri un nepietiekami apraksti. Tie balstās uz Eurostat publicētajām reģionu statistikām. Eurostat ir priekšrocība sakarā ar Eiropas mērogā izstrādātām harmonizētas statistikas definīcijām. Taču tām arī ir liels trūkums: Eurostat reģionālais sadalījums, Teritoriālo statistikas vienību nomenklatūra (vai NUTS) ir valstu administratīvo vienību savārstījums. Šīs robežas atbilst katras valsts politikas un pārvaldes vēsturei. Izņemot atsevišķus gadījumus, tās ģeogrāfiski ir neadekvātas, lai reāli novērtētu un salīdzinātu ekonomisko, sociālo un apkārtējās vides stāvokli metropoles teritorijās Eiropas mērogā. NUTS sadalījums tam nav piemērots. |
| --- | --- |

6.2

Salīdzinošie sociāli ekonomiskie pētījumi par metropoļu reģioniem attiecībā uz visu Eiropas teritoriju, kurus veic ekonomiskās un reģionu teritorijas līmeņa attīstības institūcijas, universitātes, konsultanti vai Eiropas Komisija, bieži vien ir tikai neskaidri un nepietiekami apraksti. Tie balstās uz Eurostat publicētajām reģionu statistikām. Eurostat ir priekšrocība sakarā ar Eiropas mērogā izstrādātām harmonizētas statistikas definīcijām. Taču tām arī ir liels trūkums: Eurostat reģionālais sadalījums, Teritoriālo statistikas vienību nomenklatūra (vai NUTS) ir valstu administratīvo vienību savārstījums. Šīs robežas atbilst katras valsts politikas un pārvaldes vēsturei. Izņemot atsevišķus gadījumus, tās ģeogrāfiski ir neadekvātas, lai reāli novērtētu un salīdzinātu ekonomisko, sociālo un apkārtējās vides stāvokli metropoles teritorijās Eiropas mērogā. NUTS sadalījums tam nav piemērots.

| 6.3 | Eurostat statistika neļauj novērtēt iedzīvotāju aktivitātes, bezdarbu vai lielpilsētu teritoriju produkciju un sekojoši novērtēt un salīdzināt tādus statistiskos indikatorus kā iedzīvotāju pieauguma ritms, produkcijas pievienotā vērtība, darbs, bezdarbs vai vispārējā darba produktivitāte. Pētījumu, kurus metropoļu reģioni realizējuši, pieaicinot privātos konsultantus vai valsts institūcijas, rezultātu novērtējums parāda ticamu datu trūkumu un to nespēju salīdzināt tos ģeogrāfiskā līmenī, kas var būt par pamatu ne tikai kļūdainu slēdzienu pieņemšanā, bet dažkārt var būt pretrunīgi attiecībā uz sociāli ekonomisko novērtējumu Eiropas metropoļu reģionos (piemēram, kas attiecas uz produktivitātes izpēti viena reģiona ietvaros). |
| --- | --- |

6.3

Eurostat statistika neļauj novērtēt iedzīvotāju aktivitātes, bezdarbu vai lielpilsētu teritoriju produkciju un sekojoši novērtēt un salīdzināt tādus statistiskos indikatorus kā iedzīvotāju pieauguma ritms, produkcijas pievienotā vērtība, darbs, bezdarbs vai vispārējā darba produktivitāte. Pētījumu, kurus metropoļu reģioni realizējuši, pieaicinot privātos konsultantus vai valsts institūcijas, rezultātu novērtējums parāda ticamu datu trūkumu un to nespēju salīdzināt tos ģeogrāfiskā līmenī, kas var būt par pamatu ne tikai kļūdainu slēdzienu pieņemšanā, bet dažkārt var būt pretrunīgi attiecībā uz sociāli ekonomisko novērtējumu Eiropas metropoļu reģionos (piemēram, kas attiecas uz produktivitātes izpēti viena reģiona ietvaros).

| 6.4 | Datu trūkums par Eiropas reģionu un metropoles teritoriju sociāli ekonomisko novērtējumu ir zaudējumus radoša situācija divu galveno iemeslu pēc: |
| --- | --- |

6.4

Datu trūkums par Eiropas reģionu un metropoles teritoriju sociāli ekonomisko novērtējumu ir zaudējumus radoša situācija divu galveno iemeslu pēc:

| 6.4.1 | Metropoles teritorijas ir pieauguma virzītājspēks. Tajās ietilpstošās ekonomiskās aktivitātes paplašinās arī uz citu valstu apdzīvotiem centriem. Lai iegūtu pašu labāko no starptautiskās vides izmaiņām, ir nepieciešams, lai metropoles teritoriju rīcībā būtu regulārs to jaudu novērtējums Eiropas mērogā. |
| --- | --- |

6.4.1

Metropoles teritorijas ir pieauguma virzītājspēks. Tajās ietilpstošās ekonomiskās aktivitātes paplašinās arī uz citu valstu apdzīvotiem centriem. Lai iegūtu pašu labāko no starptautiskās vides izmaiņām, ir nepieciešams, lai metropoles teritoriju rīcībā būtu regulārs to jaudu novērtējums Eiropas mērogā.

| 6.4.2 | Tāpat būtu vēlams, lai Eiropas līmeņa pētījumos būtu iekļauti dati par šādiem svarīgiem aspektiem kā imigrācijas problēmas, darba kvalitāte, nabadzība un norobežošanās, apkārtējā vide, drošība, u.c. |
| --- | --- |

6.4.2

Tāpat būtu vēlams, lai Eiropas līmeņa pētījumos būtu iekļauti dati par šādiem svarīgiem aspektiem kā imigrācijas problēmas, darba kvalitāte, nabadzība un norobežošanās, apkārtējā vide, drošība, u.c.

| 6.5 | Savienotajās Valstīs jau vairāk nekā divpadsmit gadu par 276 lielpilsētu teritorijām tiek sagatavoti svaigi salīdzinoši dati, kuri pieejami internetā (11). Eiropā pilsētām katrā valstī ir sava definīcija (un dažkārt arī metropolēm), un ir skaidrs, ka vēl grūtāk ir izstrādāt kopēju metropoles teritoriju definīciju. Uzskatot to, ka patreiz ir svarīgi ieviest Lisabonas stratēģiju, kam nepieciešami ticami un salīdzināmi dati par Eiropas metropoles teritorijām, EESK uzskata, ka šis jautājums sakārtojams starp Eurostat un valstu statistikas institūtiem, lai šajos ietvaros iegūtu nepieciešamos datus. |
| --- | --- |

6.5

Savienotajās Valstīs jau vairāk nekā divpadsmit gadu par 276 lielpilsētu teritorijām tiek sagatavoti svaigi salīdzinoši dati, kuri pieejami internetā (11). Eiropā pilsētām katrā valstī ir sava definīcija (un dažkārt arī metropolēm), un ir skaidrs, ka vēl grūtāk ir izstrādāt kopēju metropoles teritoriju definīciju. Uzskatot to, ka patreiz ir svarīgi ieviest Lisabonas stratēģiju, kam nepieciešami ticami un salīdzināmi dati par Eiropas metropoles teritorijām, EESK uzskata, ka šis jautājums sakārtojams starp Eurostat un valstu statistikas institūtiem, lai šajos ietvaros iegūtu nepieciešamos datus.

| 6.6 | Pilsētu audits II, kuru uzsāka Eiropas Komisija, tā realizācijas laikā apkopo datus par iedzīvotāju dzīves apstākļiem 258 pilsētās un aglomerācijās. Šim projektam ir svarīga loma, lai apgādātu ar datiem pētījumus par sociālo kohēziju. Tomēr tas nesniedz pilnīgus un izmantojamus datus salīdzināšanai ar citiem metropoļu reģioniem Eiropas mērogā par sociāli ekonomisko stāvokli. Tomēr dati tiek noteikti pilsētu un aglomerāciju mērogā, vadoties no katrā valstī pastāvošās definīcijas. Londonas, Parīzes un Berlīnes dati tiks noteikti attiecīgo administratīvo reģionu ietvaros (Greater London, Ile-de-France, Berlīnes zeme). |
| --- | --- |

6.6

Pilsētu audits II, kuru uzsāka Eiropas Komisija, tā realizācijas laikā apkopo datus par iedzīvotāju dzīves apstākļiem 258 pilsētās un aglomerācijās. Šim projektam ir svarīga loma, lai apgādātu ar datiem pētījumus par sociālo kohēziju. Tomēr tas nesniedz pilnīgus un izmantojamus datus salīdzināšanai ar citiem metropoļu reģioniem Eiropas mērogā par sociāli ekonomisko stāvokli. Tomēr dati tiek noteikti pilsētu un aglomerāciju mērogā, vadoties no katrā valstī pastāvošās definīcijas. Londonas, Parīzes un Berlīnes dati tiks noteikti attiecīgo administratīvo reģionu ietvaros (Greater London, Ile-de-France, Berlīnes zeme).

| 6.7 | ORATE projekts (Eiropas teritorijas aprīkošanas tīkla uzraudzība) paredz uzlabot teritorijas pārzināšanu. Taču tas atduras pret datu trūkumu ekonomikā komūnu mērogā, kā arī NUTS 3 līmenī par visu Eiropas teritoriju kopumā. Tas labi parāda ļoti daudzos trūkumus, kas patreiz ir Eiropas statistikas sistēmā. |
| --- | --- |

6.7

ORATE projekts (Eiropas teritorijas aprīkošanas tīkla uzraudzība) paredz uzlabot teritorijas pārzināšanu. Taču tas atduras pret datu trūkumu ekonomikā komūnu mērogā, kā arī NUTS 3 līmenī par visu Eiropas teritoriju kopumā. Tas labi parāda ļoti daudzos trūkumus, kas patreiz ir Eiropas statistikas sistēmā.

| 6.8 | Visi šie iepriekš minētie norādījumi parāda, ka Eurostat ir spējīgs savākt ticamus un salīdzināšanai derīgus datus par apdzīvotām vietām un metropolēm, taču tam ir nepieciešami papildus budžeta un personāla resursi. |
| --- | --- |

6.8

Visi šie iepriekš minētie norādījumi parāda, ka Eurostat ir spējīgs savākt ticamus un salīdzināšanai derīgus datus par apdzīvotām vietām un metropolēm, taču tam ir nepieciešami papildus budžeta un personāla resursi.

| 6.9 | Šeit jāatzīmē nesens pētījums (12), kurš sniedza datus no Eiropas pētījuma par darba spēku Eiropas ziemeļu rietumu metropoles teritorijās, kurās ir vairāk nekā viens miljons iedzīvotāju. Tas parāda, ka liela izmēra metropolēs, kurām nav noteikti komūnu kritēriji, ir iespējams ievākt daudzus datus par sociāli ekonomisko stāvokli, un kuri ir izmantojami salīdzināšanai Eiropas mērogā, izmantojot Eurostat koordinētā Statistikas nacionālā institūta ikgadējos pētījuma datus. Eksperimentālā kārtā būtu vēlams, lai šis pētījums tiktu veikts arī par citām Eiropas metropolēm. |
| --- | --- |

6.9

Šeit jāatzīmē nesens pētījums (12), kurš sniedza datus no Eiropas pētījuma par darba spēku Eiropas ziemeļu rietumu metropoles teritorijās, kurās ir vairāk nekā viens miljons iedzīvotāju. Tas parāda, ka liela izmēra metropolēs, kurām nav noteikti komūnu kritēriji, ir iespējams ievākt daudzus datus par sociāli ekonomisko stāvokli, un kuri ir izmantojami salīdzināšanai Eiropas mērogā, izmantojot Eurostat koordinētā Statistikas nacionālā institūta ikgadējos pētījuma datus. Eksperimentālā kārtā būtu vēlams, lai šis pētījums tiktu veikts arī par citām Eiropas metropolēm.

7.   Kopsavilkumi un rekomendācijas

| 7.1 | Jau vairāk nekā desmit gadus daudzās Dalībvalstīs, kā arī reģionu līmenī notiek diskusijās un pētījumi par Eiropas metropoles teritoriju jauno realitāti. Neskatoties uz to, ka šo teritoriju loma daudz vairāk iezīmējas gan nacionālajā, gan starptautiskajā līmenī nekā agrāk, tomēr to nozīme Lisabonas stratēģijas ieviešanā līdz šim vēl nav atzīta. |
| --- | --- |

7.1

Jau vairāk nekā desmit gadus daudzās Dalībvalstīs, kā arī reģionu līmenī notiek diskusijās un pētījumi par Eiropas metropoles teritoriju jauno realitāti. Neskatoties uz to, ka šo teritoriju loma daudz vairāk iezīmējas gan nacionālajā, gan starptautiskajā līmenī nekā agrāk, tomēr to nozīme Lisabonas stratēģijas ieviešanā līdz šim vēl nav atzīta.

| 7.2 | Metropoles teritorijas ir tās, kurās var realizēt Lisabonas stratēģijas mērķus – gan ekonomiskos, sociālos, gan saistītos ar apkārtējo vidi. Tās ir arī galvenā vide apmācībām, pētījumiem, izgudrojumiem, augstajām tehnoloģijām, jaunu aktivitāšu radīšanai un uzņēmumu rakstura attīstībai. Tās arī ir galvenie transporta un telekomunikāciju, kas savukārt atvieglo uzņēmumu sasisti tīklā, universitāšu un pētījumu centru mezgli. EESK atzīmē, ka vislabākā Eiropas augošā ekonomikas potenciāla mobilizācijai nepieciešama visu valsts un privātā sektora dalībpersonu piesaiste, kas strādā ar metropoles teritoriju noturīgas ekonomikas attīstību. Citiem vārdiem sakot, ņemot vērā Eiropas metropoles teritoriju lomu, Lisabonas stratēģijas mērķi netiks sasniegti, ja tie netiks realizēti metropoles teritorijās. |
| --- | --- |

7.2

Metropoles teritorijas ir tās, kurās var realizēt Lisabonas stratēģijas mērķus – gan ekonomiskos, sociālos, gan saistītos ar apkārtējo vidi. Tās ir arī galvenā vide apmācībām, pētījumiem, izgudrojumiem, augstajām tehnoloģijām, jaunu aktivitāšu radīšanai un uzņēmumu rakstura attīstībai. Tās arī ir galvenie transporta un telekomunikāciju, kas savukārt atvieglo uzņēmumu sasisti tīklā, universitāšu un pētījumu centru mezgli. EESK atzīmē, ka vislabākā Eiropas augošā ekonomikas potenciāla mobilizācijai nepieciešama visu valsts un privātā sektora dalībpersonu piesaiste, kas strādā ar metropoles teritoriju noturīgas ekonomikas attīstību. Citiem vārdiem sakot, ņemot vērā Eiropas metropoles teritoriju lomu, Lisabonas stratēģijas mērķi netiks sasniegti, ja tie netiks realizēti metropoles teritorijās.

| 7.3 | Viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc šī attīstība nepiesaista pietiekami daudz uzmanības valdību līmenī, ir saistīts ar faktu, ka politiski administratīvo reģionu robežas tikai retos gadījumos atbilst metropoles teritoriju ģeogrāfiskajām robežām. Sekojoši ar dažiem izņēmumiem, nav pieejami nevieni ticami un salīdzināšanai Eiropas mērogā derīgi dati, kas ļautu raksturot sociāli ekonomisko situāciju un patreizējo dinamiku metropoles teritorijās. |
| --- | --- |

7.3

Viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc šī attīstība nepiesaista pietiekami daudz uzmanības valdību līmenī, ir saistīts ar faktu, ka politiski administratīvo reģionu robežas tikai retos gadījumos atbilst metropoles teritoriju ģeogrāfiskajām robežām. Sekojoši ar dažiem izņēmumiem, nav pieejami nevieni ticami un salīdzināšanai Eiropas mērogā derīgi dati, kas ļautu raksturot sociāli ekonomisko situāciju un patreizējo dinamiku metropoles teritorijās.

| 7.4 | EESK atzīmē, ka Savienības interesēs ir, lai:






  — | tiktu noteiktas 25 Savienības valstu metropoles teritorijas, |
| --- | --- | --- |

7.4

EESK atzīmē, ka Savienības interesēs ir, lai:

—

tiktu noteiktas 25 Savienības valstu metropoles teritorijas,

| — | katru gadu šajās teritorijās tiktu veikta datu apkopošana, īpaši Eiropas pētījuma par darbaspēku dati, |
| --- | --- |

—

katru gadu šajās teritorijās tiktu veikta datu apkopošana, īpaši Eiropas pētījuma par darbaspēku dati,

| — | šajās teritorijās tiktu izvērtēti Lisabonas stratēģijas galvenie indikatori, |
| --- | --- |

—

šajās teritorijās tiktu izvērtēti Lisabonas stratēģijas galvenie indikatori,

| — | šajās teritorijās tiktu identificēti aktivitāšu kopumi ar augstu pievienoto vērtību, |
| --- | --- |

—

šajās teritorijās tiktu identificēti aktivitāšu kopumi ar augstu pievienoto vērtību,

| — | Komisijai regulāri būtu jādod ziņojums par sociālo un ekonomisko situāciju metropoles teritorijās un to pozīciju. |
| --- | --- |

—

Komisijai regulāri būtu jādod ziņojums par sociālo un ekonomisko situāciju metropoles teritorijās un to pozīciju.

| 7.5 | Šādas informācijas iegūšanai un izmantošanai varētu būt sekojošas priekšrocības:






  — | labvēlīgi ietekmēt metropoles teritoriju apzināšanu, īpaši padziļināti pārzinot sociālo, ekonomisko un apkārtējās vides realitāti. |
| --- | --- | --- |

7.5

Šādas informācijas iegūšanai un izmantošanai varētu būt sekojošas priekšrocības:

—

labvēlīgi ietekmēt metropoles teritoriju apzināšanu, īpaši padziļināti pārzinot sociālo, ekonomisko un apkārtējās vides realitāti.

| — | atvieglot novērtēt šo teritoriju vājās un stiprās vietas Eiropas mērogā, |
| --- | --- |

—

atvieglot novērtēt šo teritoriju vājās un stiprās vietas Eiropas mērogā,

| — | uzlabot definīciju un Eiropas un nacionālo politiku ieviešanu, tās piemērojot teritoriju īpašajām rakstura pazīmēm, |
| --- | --- |

—

uzlabot definīciju un Eiropas un nacionālo politiku ieviešanu, tās piemērojot teritoriju īpašajām rakstura pazīmēm,

| — | apgādāt reģionu un vietējās pārvaldes ar viņu teritoriju konkurētspējas pozīcijas Eiropas mērogā novērtējumu, kas šobrīd vai nu vispār netiek veikts, vai ir veikts, pamatojoties uz nepārbaudītiem datiem. |
| --- | --- |

—

apgādāt reģionu un vietējās pārvaldes ar viņu teritoriju konkurētspējas pozīcijas Eiropas mērogā novērtējumu, kas šobrīd vai nu vispār netiek veikts, vai ir veikts, pamatojoties uz nepārbaudītiem datiem.

| — | bagātināt debates par Eiropas reģionu politiku, atvieglojot dialogu starp visām pusēm, pamatojoties uz objektīvu saturu, |
| --- | --- |

—

bagātināt debates par Eiropas reģionu politiku, atvieglojot dialogu starp visām pusēm, pamatojoties uz objektīvu saturu,

| — | sniegt privātajam sektoram derīgu informāciju atbilstošu uzņēmumu stratēģiju definēšanai. |
| --- | --- |

—

sniegt privātajam sektoram derīgu informāciju atbilstošu uzņēmumu stratēģiju definēšanai.

| 7.6 | EESK atbalsta METREX 2003. gada priekšlikumu par Eiropas programmas izveidi attiecībā uz metropoles teritorijām (13) Šāda programma METROPOLITAN varētu kalpot kā tikšanās un domu apmaiņas punkts. Tā varētu arī saturēt darba grupas, kuru uzdevums būtu identificēt labākās prakses jomās, kuras tiek izskatītas šajā atzinumā. |
| --- | --- |

7.6

EESK atbalsta METREX 2003. gada priekšlikumu par Eiropas programmas izveidi attiecībā uz metropoles teritorijām (13) Šāda programma METROPOLITAN varētu kalpot kā tikšanās un domu apmaiņas punkts. Tā varētu arī saturēt darba grupas, kuru uzdevums būtu identificēt labākās prakses jomās, kuras tiek izskatītas šajā atzinumā.

| 7.7 | EESK atbalsta svarīgumam, kas piešķirts “konkurētspējai” un saikni starp jaunu nodefinētu reģionu politiku un Lisabonas stratēģiju Trešajā ziņojumā par ekonomisko un sociālo kohēziju, kas ir īpaši nozīmīgi metropoles teritorijām. Tām atsevišķos mērķus ar nosaukumu “konkurētspēja” un “zināšanas” varētu atbalstīt Reģionu attīstības Eiropas fonds. |
| --- | --- |

7.7

EESK atbalsta svarīgumam, kas piešķirts “konkurētspējai” un saikni starp jaunu nodefinētu reģionu politiku un Lisabonas stratēģiju Trešajā ziņojumā par ekonomisko un sociālo kohēziju, kas ir īpaši nozīmīgi metropoles teritorijām. Tām atsevišķos mērķus ar nosaukumu “konkurētspēja” un “zināšanas” varētu atbalstīt Reģionu attīstības Eiropas fonds.

| 7.8 | EESK uzskata par nepieciešamu Eurostat ietvaros izveidot vienību “Metropoles teritorijas”, kura uzdevums būtu ik gadu apkopot augstāk minētos datus. |
| --- | --- |

7.8

EESK uzskata par nepieciešamu Eurostat ietvaros izveidot vienību “Metropoles teritorijas”, kura uzdevums būtu ik gadu apkopot augstāk minētos datus.

| 7.9 | Grūtības varētu būt sastopamas, definējot visu metropoles teritoriju ģeogrāfiskās robežas un apkopojot informāciju un salīdzināšanai izmantojamus datus. Tieši tāpēc EESK uzskata, ka pilotprogramma, kas atbilstu augstāk minētajām rekomendācijām, tuvākajā laikā varētu būt piemērota uz noteiktu skaitu metropoles teritorijām. Tā arī ierosina, lai šī pilotprogramma tiktu realizēta starp reģionu politikas Ģenerāldirekciju, Eurostat, valstu statistikas institūtiem un attiecīgajām metropolēm. |
| --- | --- |

7.9

Grūtības varētu būt sastopamas, definējot visu metropoles teritoriju ģeogrāfiskās robežas un apkopojot informāciju un salīdzināšanai izmantojamus datus. Tieši tāpēc EESK uzskata, ka pilotprogramma, kas atbilstu augstāk minētajām rekomendācijām, tuvākajā laikā varētu būt piemērota uz noteiktu skaitu metropoles teritorijām. Tā arī ierosina, lai šī pilotprogramma tiktu realizēta starp reģionu politikas Ģenerāldirekciju, Eurostat, valstu statistikas institūtiem un attiecīgajām metropolēm.

| 7.10 | EESK cer, ka Eiropas institūcijas piekritīs šajā atzinumā ieskicētajām vadlīnijām. Tieši tāpēc EESK uzskata par lietderīgu, lai paralēli foruma starp metropoles teritorijām un Komisiju izveidei, šo teritoriju situācijas apskats tiktu iekļauts arī Konkurētspējas Padomes un neformālās Padomes dienas kārtībā par teritorijas aprīkošanu un pilsētu jautājumiem. |
| --- | --- |

7.10

EESK cer, ka Eiropas institūcijas piekritīs šajā atzinumā ieskicētajām vadlīnijām. Tieši tāpēc EESK uzskata par lietderīgu, lai paralēli foruma starp metropoles teritorijām un Komisiju izveidei, šo teritoriju situācijas apskats tiktu iekļauts arī Konkurētspējas Padomes un neformālās Padomes dienas kārtībā par teritorijas aprīkošanu un pilsētu jautājumiem.

Briselē, 2004. gada 1. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidents

Roger BRIESCH

---

(1)  Savā 1998. gada 14. maija paziņojumā par Pilsētu jautājums: Eiropas debašu orientācija, Reģionu komiteja izstrādāja Funkcionālo pilsētu reģionu koncepciju, lai aprakstītu metropoli un tā ietekmes telpu. Ir atzīts, ka sākotnēji pilsētas transformējas metropolēs, pēc tam izplešās līdz pilsētu reģioniem. Koncepcijā tiek atzīmēts, ka neatkarīgās attiecības, kas pastāv starp teritoriālajām vienībām veido pilsētu reģionu: darba tirgus, pārbrauciena darbs – mājas, transporta tīkls, komerccentri, jaunu aktivitāšu piesaistīšanās, nekustamo īpašumu tirgus, parki un atpūtas centri, apkārtējās vides aizsardzība.

1

(2)  Piemēram, 500 000 iedzīvotāji (METREX dati), skatīt pielikumā Eiropas lielpilsētu, kurās ir vairāk nekā 500 000 iedzīvotāju, sarakstu.

2

(3)  Piemēram, 10 % no aktīvā darbaspēka, kuri dzīvo komūnās un piepilsētas teritorijā, darba vietas ir centrālajā kodolā, (GEMACA dati).

3

(4)  Randstade sastāv no Amsterdamas Hāgas, Roterdamas un Utrehtas pilsētām. Reinas –Rūras reģions ietver Bonnas, Ķelnes, Diseldorfas, Duisburgas, Essenes un Dortmundes pilsētas. Vīnes- Bratislavas reģionu veido Vīnes un Bratislavas teritorijas. Orezundes reģions ietver Kopenhāgenu un Malmi, un franču- beļģu Lilles reģionu veido vairākas vidēja lieluma pilsētas un daudzas mazas pilsētas un rajoni.

4

(5)  Piemēri: Londona: 7 400 000 iedzīvotāju administratīvajā reģionā (NUTS 2) un 13 230 000 lielpilsētas teritorijā. Ziemeļu departaments (NUTS 3): 2 600 000 iedzīvotāju un 970 000 Lilles lielpilsētas teritorijas franču daļā.

5

(6)  “Cities, regions and competitiveness”, Office of the Deputy Prime Minister and other public partners, 2003. gada jūnijs.

6

(7)  Les villes européennes, analyse comparative – Céline Rozenblat, Patricia Cicille (DATAR 2003).

7

(8)  www.datar.gouv.fr - CIADT, 2003. gada 13. decembris.

8

(9)  COM(2003) 336 galīgā red. “Komisijas ziņojums par imigrāciju, integrāciju un darba vietām”.

9

(10)  EESK atzinums par Imigrāciju, integrāciju un darba vietām, Oficiālais Vēstnesis C 80, 30.3.2004.

10

(11)  http://data.bls/gov/servlet/SurveyOutputSerlet.

11

(12)  Pētījumu programmas INTERREG II ietvaros realizējis par GEMACA (Group for European Metropolitan Comparative Analysis). Publicēts lIAURIF izdevumā Nr. 135, www.iaurif.org/en/doc/studies/cahiers/cahier_135/index.htm

12

(13)  METREX – The network of European Regions and Areas – galvenie piedāvātie programmas METROPOLITAN:

13

| 1 – | mērķi – atzīt Eiropas metropoļu svarīgo lomu |
| --- | --- |

1 –

mērķi – atzīt Eiropas metropoļu svarīgo lomu

| 2 – | atbalstīt efektīvu metropoļu pārvaldes sistēmas izveidi |
| --- | --- |

2 –

atbalstīt efektīvu metropoļu pārvaldes sistēmas izveidi

| 3 – | no visu integrētās metropoļu stratēģijas pusēm atbalstīt definīciju |
| --- | --- |

3 –

no visu integrētās metropoļu stratēģijas pusēm atbalstīt definīciju

| 4 – | atbalstīt metropoļu politikas, kuras paredz uzlabot savu konkurētspēju, sociālo un teritoriālo kohēziju |
| --- | --- |

4 –

atbalstīt metropoļu politikas, kuras paredz uzlabot savu konkurētspēju, sociālo un teritoriālo kohēziju

---