# Europeiska unionens L 212/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 212 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången13 augusti 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 212

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången13 augusti 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1344 av den 12 augusti 2019 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Indonesien | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1345 av den 2 augusti 2019 om ändring av beslut 2006/771/EG vad gäller uppdatering av harmoniserade tekniska villkor på området radiospektrumanvändning för kortdistansutrustning
  [delgivet med nr C(2019) 5660]

   (
  1
  ) | 53 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1344 av den 12 augusti 2019 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Indonesien

1

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1345 av den 2 augusti 2019 om ändring av beslut 2006/771/EG vad gäller uppdatering av harmoniserade tekniska villkor på området radiospektrumanvändning för kortdistansutrustning
  [delgivet med nr C(2019) 5660]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2019) 5660]

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 13.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 212/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1344

av den 12 augusti 2019

om införande av en provisorisk utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Indonesien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 12,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1.   Inledande

Inledande

| (1) | Den 6 december 2018 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antisubventionsundersökning beträffande import till unionen av biodiesel med ursprung i Indonesien (nedan kallat det berörda landet) på grundval av artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar av Europeiska unionen (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 6 december 2018 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antisubventionsundersökning beträffande import till unionen av biodiesel med ursprung i Indonesien (nedan kallat det berörda landet) på grundval av artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar av Europeiska unionen (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

det berörda landet

grundförordningen

Europeiska unionens officiella tidning

2

tillkännagivandet om inledande

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 22 oktober 2018 av European Biodiesel Board (nedan kallad EBB eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för 32 % av unionens sammanlagda tillverkning. Tillverkare som svarade för 63 % av unionens sammanlagda tillverkning av biodiesel stödde klagomålet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 22 oktober 2018 av European Biodiesel Board (nedan kallad EBB eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för 32 % av unionens sammanlagda tillverkning. Tillverkare som svarade för 63 % av unionens sammanlagda tillverkning av biodiesel stödde klagomålet.

| (3) | Innan antisubventionsundersökningen inleddes underrättade kommissionen de indonesiska myndigheterna om att kommissionen hade mottagit ett korrekt underbyggt klagomål och uppmanade dem att inleda samråd i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen. De indonesiska myndigheterna godtog erbjudandet om samråd och ett sådant hölls den 3 december 2018. De synpunkter som de indonesiska myndigheterna lämnade under samrådet och vid de efterföljande skriftväxlingarna beaktades. Man fann emellertid ingen lösning som kunde godtas av båda parter. |
| --- | --- |

(3)

Innan antisubventionsundersökningen inleddes underrättade kommissionen de indonesiska myndigheterna om att kommissionen hade mottagit ett korrekt underbyggt klagomål och uppmanade dem att inleda samråd i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen. De indonesiska myndigheterna godtog erbjudandet om samråd och ett sådant hölls den 3 december 2018. De synpunkter som de indonesiska myndigheterna lämnade under samrådet och vid de efterföljande skriftväxlingarna beaktades. Man fann emellertid ingen lösning som kunde godtas av båda parter.

| (4) | Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande mottog kommissionen synpunkter på inledandet från Wilmar Group, en exporterande tillverkare (nedan kallad Wilmar). I sina synpunkter hävdar Wilmar att






  (a) | klagomålet inte innehöll tillräcklig bevisning för subventionering för att motivera inledandet av ett förfarande, |
| --- | --- | --- |

(4)

Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande mottog kommissionen synpunkter på inledandet från Wilmar Group, en exporterande tillverkare (nedan kallad Wilmar). I sina synpunkter hävdar Wilmar att

Wilmar

(a)

klagomålet inte innehöll tillräcklig bevisning för subventionering för att motivera inledandet av ett förfarande,

| (b) | Indonesiens myndigheter inte har infört något subventionssystem till förmån för biodieselindustrin, och |
| --- | --- |

(b)

Indonesiens myndigheter inte har infört något subventionssystem till förmån för biodieselindustrin, och

| (c) | även om det skulle konstateras att de indonesiska myndigheterna tillämpar ett subventionssystem, erhöll Wilmar inte någon subvention enligt detta system. |
| --- | --- |

(c)

även om det skulle konstateras att de indonesiska myndigheterna tillämpar ett subventionssystem, erhöll Wilmar inte någon subvention enligt detta system.

| (5) | De indonesiska myndigheterna hävdade också i det senare skedet av undersökningen att klagomålet inte innehöll tillräcklig bevisning för subventionering för att motivera inledandet av ett förfarande. |
| --- | --- |

(5)

De indonesiska myndigheterna hävdade också i det senare skedet av undersökningen att klagomålet inte innehöll tillräcklig bevisning för subventionering för att motivera inledandet av ett förfarande.

| (6) | Med hänvisning till de olika subventionssystem som identifierats i klagomålet, hävdar Wilmar inledningsvis att EBB underlåtit att lägga fram tillräcklig bevisning för någon subvention och att klagomålet därför är grundlöst. |
| --- | --- |

(6)

Med hänvisning till de olika subventionssystem som identifierats i klagomålet, hävdar Wilmar inledningsvis att EBB underlåtit att lägga fram tillräcklig bevisning för någon subvention och att klagomålet därför är grundlöst.

| (7) | Med särskild hänvisning till den exportskatt och avgift som infördes av de indonesiska myndigheterna på oraffinerad palmolja, anser Wilmar att klaganden inte lagt fram tillräcklig bevisning för de indonesiska myndigheternas anförtroende eller åläggande av tillverkare av oraffinerad palmolja. |
| --- | --- |

(7)

Med särskild hänvisning till den exportskatt och avgift som infördes av de indonesiska myndigheterna på oraffinerad palmolja, anser Wilmar att klaganden inte lagt fram tillräcklig bevisning för de indonesiska myndigheternas anförtroende eller åläggande av tillverkare av oraffinerad palmolja.

| (8) | Wilmar hävdar vidare att inget av de subventionssystem som anges i klagomålet gäller exportsubventioner. Enligt Wilmar gav dessutom inte de påstådda subventionssystemen indonesiska tillverkare av biodiesel incitament att sälja biodiesel på export, utan eftersträvar snarare att närma sig de inhemska indonesiska blandningsmålen för biodiesel med mineral diesel (3). |
| --- | --- |

(8)

Wilmar hävdar vidare att inget av de subventionssystem som anges i klagomålet gäller exportsubventioner. Enligt Wilmar gav dessutom inte de påstådda subventionssystemen indonesiska tillverkare av biodiesel incitament att sälja biodiesel på export, utan eftersträvar snarare att närma sig de inhemska indonesiska blandningsmålen för biodiesel med mineral diesel (3).

3

| (9) | Wilmar hävdar slutligen att klagomålet underlåter att framlägga tillräcklig bevisning för risk för väsentlig skada som orsakats av import av biodiesel från Indonesien till unionen och att, under alla omständigheter, import av biodiesel från Indonesien inte gav upphov till sådan skada. |
| --- | --- |

(9)

Wilmar hävdar slutligen att klagomålet underlåter att framlägga tillräcklig bevisning för risk för väsentlig skada som orsakats av import av biodiesel från Indonesien till unionen och att, under alla omständigheter, import av biodiesel från Indonesien inte gav upphov till sådan skada.

| (10) | Angående bevisningen för subventionering i det inledande skedet gjorde kommissionen den öppna versionen av klagomålet tillgänglig och lämnade sin analys av den tillgängliga bevisningen i det skedet i promemorian om bevisningens tillräcklighet, som låg till grund för inledandet av undersökningen. Följaktligen, och i motsats till Wilmars påstående, ansåg och styrkte kommissionen i promemorian att det fanns tillräcklig bevisning som tenderade att visa förekomst av skadevållande subventionering. |
| --- | --- |

(10)

Angående bevisningen för subventionering i det inledande skedet gjorde kommissionen den öppna versionen av klagomålet tillgänglig och lämnade sin analys av den tillgängliga bevisningen i det skedet i promemorian om bevisningens tillräcklighet, som låg till grund för inledandet av undersökningen. Följaktligen, och i motsats till Wilmars påstående, ansåg och styrkte kommissionen i promemorian att det fanns tillräcklig bevisning som tenderade att visa förekomst av skadevållande subventionering.

| (11) | Kommissionen mottog den 19 juni 2019 en inlaga från Wilmar i vilken det bland annat hävdades att importen av biodiesel från Indonesien inte medförde en risk för väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen mottog den 19 juni 2019 en inlaga från Wilmar i vilken det bland annat hävdades att importen av biodiesel från Indonesien inte medförde en risk för väsentlig skada för unionsindustrin.

| (12) | Tillkännagivandet om inledande specificerar dock att varje uppgift som hänför sig till skedet med de provisoriska undersökningsresultaten bör inges inom 70 dagar från den dag som det offentliggjordes. Denna frist löpte ut den 14 februari 2019. Den del av inlagan som rör risk för skada kunde därför inte behandlas i det preliminära skedet och kommer i stället att behandlas i det slutgiltiga skedet av undersökningen. I avsnitt 5.2 i tillkännagivandet om inledande specificeras att alla synpunkter på klagomålet, inbegripet frågor gällande skada och orsakssamband, ska inlämnas inom 37 dagar från offentliggörandet av tillkännagivandet. De berörda parter som har lämnat skriftliga inlagor eller uppgifter efter den 14 februari 2019 uppmanas att tillsammans med sina synpunkter på de provisoriska åtgärderna ange huruvida de fortfarande anser inlagorna relevanta för den pågående undersökningen och ange hur sådan information bör beaktas i det slutliga skedet. |
| --- | --- |

(12)

Tillkännagivandet om inledande specificerar dock att varje uppgift som hänför sig till skedet med de provisoriska undersökningsresultaten bör inges inom 70 dagar från den dag som det offentliggjordes. Denna frist löpte ut den 14 februari 2019. Den del av inlagan som rör risk för skada kunde därför inte behandlas i det preliminära skedet och kommer i stället att behandlas i det slutgiltiga skedet av undersökningen. I avsnitt 5.2 i tillkännagivandet om inledande specificeras att alla synpunkter på klagomålet, inbegripet frågor gällande skada och orsakssamband, ska inlämnas inom 37 dagar från offentliggörandet av tillkännagivandet. De berörda parter som har lämnat skriftliga inlagor eller uppgifter efter den 14 februari 2019 uppmanas att tillsammans med sina synpunkter på de provisoriska åtgärderna ange huruvida de fortfarande anser inlagorna relevanta för den pågående undersökningen och ange hur sådan information bör beaktas i det slutliga skedet.

1.2.   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (13) | Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden 1 oktober 2017 – 30 september 2018 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2015 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). Där tillämpligt undersökte kommissionen även uppgifter som inkommit efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden 1 oktober 2017 – 30 september 2018 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2015 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). Där tillämpligt undersökte kommissionen även uppgifter som inkommit efter undersökningsperioden.

1.3.   Berörda parter

Berörda parter

| (14) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de indonesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de indonesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (15) | Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(15)

Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.4.   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (16) | I sitt meddelande om inledande meddelade kommissionen att den övervägde att utföra stickprov av de berörda parterna i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(16)

I sitt meddelande om inledande meddelade kommissionen att den övervägde att utföra stickprov av de berörda parterna i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

1.4.1.   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (17) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen baserade urvalet den största representativa tillverkningsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. |
| --- | --- |

(17)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen baserade urvalet den största representativa tillverkningsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

| (18) | Det preliminära urvalet bestod av tre unionstillverkare och representerade en bred geografisk spridning. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för mer än18 % av unionsindustrins sammanlagda tillverkning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(18)

Det preliminära urvalet bestod av tre unionstillverkare och representerade en bred geografisk spridning. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för mer än18 % av unionsindustrins sammanlagda tillverkning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet.

| (19) | Kommissionen mottog synpunkter på det provisoriska urvalet från Wilmar. Wilmar kommenterade urvalets storlek och noterade att tre tillverkare inte var tillräckligt för ett urval, och begärde att en ytterligare företagsgrupp bestående av två tillverkare, Biopetrol, skulle läggas till urvalet av unionstillverkare. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen mottog synpunkter på det provisoriska urvalet från Wilmar. Wilmar kommenterade urvalets storlek och noterade att tre tillverkare inte var tillräckligt för ett urval, och begärde att en ytterligare företagsgrupp bestående av två tillverkare, Biopetrol, skulle läggas till urvalet av unionstillverkare.

| (20) | Kommissionen ansåg att urvalet med unionens tre största tillverkare av biodiesel är representativt (inbegripet geografiskt sett) och att ett större urval inte rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen ansåg att urvalet med unionens tre största tillverkare av biodiesel är representativt (inbegripet geografiskt sett) och att ett större urval inte rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Påståendet avvisades därför.

1.4.2.   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (21) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(21)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (22) | Två icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. En av dem importerade försumbara volymer som inte såldes vidare under undersökningsperioden, varför kommissionen endast undersökte den andra icke närstående importören. Med hänsyn till det låga antalet icke-närstående samarbetsvilliga importörer beslutade kommissionen att det inte var nödvändigt med något stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(22)

Två icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. En av dem importerade försumbara volymer som inte såldes vidare under undersökningsperioden, varför kommissionen endast undersökte den andra icke närstående importören. Med hänsyn till det låga antalet icke-närstående samarbetsvilliga importörer beslutade kommissionen att det inte var nödvändigt med något stickprovsförfarande.

1.4.3.   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indonesien.

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indonesien.

| (23) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Indonesien att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen de indonesiska myndigheterna att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(23)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Indonesien att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen de indonesiska myndigheterna att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (24) | Fyra exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. De företag eller företagsgrupper som besvarade frågeformuläret stod för 100 % av exporten till unionen under undersökningsperioden. På grund av det begränsade antalet exporterande tillverkare och den höga graden av samarbetsvilja beslutade kommissionen att inte göra ett urval, utan att istället undersöka alla indonesiska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(24)

Fyra exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. De företag eller företagsgrupper som besvarade frågeformuläret stod för 100 % av exporten till unionen under undersökningsperioden. På grund av det begränsade antalet exporterande tillverkare och den höga graden av samarbetsvilja beslutade kommissionen att inte göra ett urval, utan att istället undersöka alla indonesiska exporterande tillverkare.

1.4.4.   Svar på frågeformulär och kontrollbesök

Svar på frågeformulär och kontrollbesök

| (25) | Kommissionen skickade frågeformulär till de indonesiska myndigheterna, till de fyra exporterande tillverkarna, till de tre unionstillverkare som ingick i urvalet och till två icke närstående importörer av biodiesel. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen skickade frågeformulär till de indonesiska myndigheterna, till de fyra exporterande tillverkarna, till de tre unionstillverkare som ingick i urvalet och till två icke närstående importörer av biodiesel.

| (26) | Kommissionen tog emot besvarade frågeformulär från de indonesiska myndigheterna, samtliga grupper av exporterande tillverkare, samtliga unionstillverkare som ingick i urvalet och båda de icke-närstående importörerna. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen tog emot besvarade frågeformulär från de indonesiska myndigheterna, samtliga grupper av exporterande tillverkare, samtliga unionstillverkare som ingick i urvalet och båda de icke-närstående importörerna.

| (27) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett fastställande av subventionering, därav följande skada (inbegripet risk för skada) och unionens intresse. Ett kontrollbesök genomfördes på plats hos de indonesiska myndigheterna, Republiken Indonesiens handelsministerium i Djakarta, under vilket även tjänstemän från andra berörda ministerier närvarade. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett fastställande av subventionering, därav följande skada (inbegripet risk för skada) och unionens intresse. Ett kontrollbesök genomfördes på plats hos de indonesiska myndigheterna, Republiken Indonesiens handelsministerium i Djakarta, under vilket även tjänstemän från andra berörda ministerier närvarade.

| (28) | Kontrollbesök enligt artikel 26 i grundförordningen genomfördes på plats hos följande företag: | Unionstillverkare och närstående företag:






  — | Masol Iberia Biofuel, S.L.U., El Grao (Castellón) och Campa Iberia S.A.U. Barcelona, Spanien. |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Kontrollbesök enligt artikel 26 i grundförordningen genomfördes på plats hos följande företag:

Unionstillverkare och närstående företag:

—

Masol Iberia Biofuel, S.L.U., El Grao (Castellón) och Campa Iberia S.A.U. Barcelona, Spanien.

| — | Saipol, Grand-Couronne, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Saipol, Grand-Couronne, Frankrike.

| — | Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Tyskland |
| --- | --- |

—

Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Tyskland

| | Icke-närstående importör:






  — | Gunvor BV, Genève, Schweiz (4) |
| --- | --- | --- |

Icke-närstående importör:

—

Gunvor BV, Genève, Schweiz (4)

4

| | Exporterande tillverkare i Indonesien och närstående företag:






  — | Wilmar Group:






  — | PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan |
| --- | --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Indonesien och närstående företag:

—

Wilmar Group:

—

PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

| — | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan |
| --- | --- |

—

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan

| — | Wilmar Trading Pte. Ltd., Singapore |
| --- | --- |

—

Wilmar Trading Pte. Ltd., Singapore

| — | Musim Mas Group:






  — | PT Intibenua Perkasatama, Medan |
| --- | --- | --- |

—

Musim Mas Group:

—

PT Intibenua Perkasatama, Medan

| — | PT Musim Mas, Medan |
| --- | --- |

—

PT Musim Mas, Medan

| — | Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd., Singapore |
| --- | --- |

—

Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd., Singapore

| — | Campa Iberia S.A.U., Barcelona, Spanien |
| --- | --- |

—

Campa Iberia S.A.U., Barcelona, Spanien

| — | IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Italien |
| --- | --- |

—

IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Italien

| — | PT Ciliandra Perkasa, Jakarta, and First Resources Trading Pte. Ltd., Singapore |
| --- | --- |

—

PT Ciliandra Perkasa, Jakarta, and First Resources Trading Pte. Ltd., Singapore

| — | Permata Group:






  — | PT Pelita Agung Agrindustri, Medan |
| --- | --- | --- |

—

Permata Group:

—

PT Pelita Agung Agrindustri, Medan

| — | PT Permata Hijau Palm Oleo, Medan |
| --- | --- |

—

PT Permata Hijau Palm Oleo, Medan

| — | Virgoz Oils & Fats Pte. Ltd., Singapore |
| --- | --- |

—

Virgoz Oils & Fats Pte. Ltd., Singapore

| (29) | Efter mottagande av svar på frågeformulären, skrivelser med begäran om komplettering och kontrollbesök på plats, och som vidare förklaras i skälen 219–227, noterade kommissionen att de indonesiska myndigheterna och Wilmar Group inte samarbetade fullt ut i undersökningen. Närmare bestämt:






  (a) | Perkebunan Nusantara (nedan kallat PTPN), en tillverkare av oraffinerad palmolja som är helägd av den indonesiska staten, svarade inte på tillägg B i myndigheternas frågeformulär inom den fastställda tidsfristen, trots att det var ett av de företag som skulle ha svarat. and, |
| --- | --- | --- |

(29)

Efter mottagande av svar på frågeformulären, skrivelser med begäran om komplettering och kontrollbesök på plats, och som vidare förklaras i skälen 219–227, noterade kommissionen att de indonesiska myndigheterna och Wilmar Group inte samarbetade fullt ut i undersökningen. Närmare bestämt:

(a)

Perkebunan Nusantara (nedan kallat PTPN), en tillverkare av oraffinerad palmolja som är helägd av den indonesiska staten, svarade inte på tillägg B i myndigheternas frågeformulär inom den fastställda tidsfristen, trots att det var ett av de företag som skulle ha svarat. and,

PTPN

| (b) | Wilmar besvarade inte fullständigt tabell 2 i skrivelsen med begäran om komplettering, och tillhandahöll endast delvis den information som begärdes. |
| --- | --- |

(b)

Wilmar besvarade inte fullständigt tabell 2 i skrivelsen med begäran om komplettering, och tillhandahöll endast delvis den information som begärdes.

| (30) | Kommissionen utfärdade därför en skrivelse enligt artikel 28 till både de indonesiska myndigheterna och Wilmar Group som var begränsad till de specifika uppgifter som inte lämnats. Följaktligen använde kommissionen tillgängliga uppgifter för den information som saknades. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen utfärdade därför en skrivelse enligt artikel 28 till både de indonesiska myndigheterna och Wilmar Group som var begränsad till de specifika uppgifter som inte lämnats. Följaktligen använde kommissionen tillgängliga uppgifter för den information som saknades.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1.   Berörd produkt

Berörd produkt

| (31) | Den berörda produkten (nedan kallad den berörda produkten) är fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallad biodiesel, i ren form eller i en blandning, med ursprung i Indonesien. |
| --- | --- |

(31)

Den berörda produkten (nedan kallad den berörda produkten) är fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallad biodiesel, i ren form eller i en blandning, med ursprung i Indonesien.

| (32) | Undersökningen visade att biodiesel som framställs i Indonesien huvudsakligen består av metylestrar som utvinns från palmolja (PME). Den biodiesel som framställs i unionen består å andra sidan av metylestrar från raps (RME), men även från andra råvaror, inbegripet spilloljor liksom jungfruoljor. |
| --- | --- |

(32)

Undersökningen visade att biodiesel som framställs i Indonesien huvudsakligen består av metylestrar som utvinns från palmolja (PME). Den biodiesel som framställs i unionen består å andra sidan av metylestrar från raps (RME), men även från andra råvaror, inbegripet spilloljor liksom jungfruoljor.

| (33) | PME och RME tillhör båda kategorin fettsyramonoalkylestrar. Termen ester hänför sig till resultatet från transförestring av växtoljor, dvs. blandning av en olja med en alkohol, vilket producerar biodiesel och som en biprodukt också glycerin. Termen metyl hänför sig till metanol, som är den mest använda alkoholen i denna process. Fettsyramonoalkylestrar går också under benämningen fettsyrametylestrar (FAME). |
| --- | --- |

(33)

PME och RME tillhör båda kategorin fettsyramonoalkylestrar. Termen ester hänför sig till resultatet från transförestring av växtoljor, dvs. blandning av en olja med en alkohol, vilket producerar biodiesel och som en biprodukt också glycerin. Termen metyl hänför sig till metanol, som är den mest använda alkoholen i denna process. Fettsyramonoalkylestrar går också under benämningen fettsyrametylestrar (FAME).

| (34) | Metylestrar från palmolja respektive rapsolja är fettsyramonoalkylestrar och har delvis olika fysiska och kemiska egenskaper, och i synnerhet olika filtrerbarhetstemperaturer. Filtrerbarhetstemperatur är den temperatur vid vilken ett bränsle orsakar stopp i bränslefiltret på grund av kristallisering eller gelning av vissa bränslekomponenter. För metylestrar från rapsolja kan denna temperatur vara – 14 °C jämfört med 13 °C för metylestrar från palmolja. Marknaden beskriver ofta biodiesel vid en viss filtrerbarhetstemperatur som FAMEX, till exempel FAME0 eller FAME5. |
| --- | --- |

(34)

Metylestrar från palmolja respektive rapsolja är fettsyramonoalkylestrar och har delvis olika fysiska och kemiska egenskaper, och i synnerhet olika filtrerbarhetstemperaturer. Filtrerbarhetstemperatur är den temperatur vid vilken ett bränsle orsakar stopp i bränslefiltret på grund av kristallisering eller gelning av vissa bränslekomponenter. För metylestrar från rapsolja kan denna temperatur vara – 14 °C jämfört med 13 °C för metylestrar från palmolja. Marknaden beskriver ofta biodiesel vid en viss filtrerbarhetstemperatur som FAMEX, till exempel FAME0 eller FAME5.

| (35) | Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209821, 1516209829 och 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009121, 1518009129 och 1518009130), ex 1518 00 95 (Taric-nummer 1518009510), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009921, 1518009929 och 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194321, 2710194329 och 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194621, 2710194629 och 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194721, 2710194729 och 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999210, 3824999212 och 3824999220), 3826 00 10 och ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009011, 3826009019 och 3826009030). |
| --- | --- |

(35)

Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209821, 1516209829 och 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009121, 1518009129 och 1518009130), ex 1518 00 95 (Taric-nummer 1518009510), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009921, 1518009929 och 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194321, 2710194329 och 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194621, 2710194629 och 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194721, 2710194729 och 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999210, 3824999212 och 3824999220), 3826 00 10 och ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009011, 3826009019 och 3826009030).

2.2.   Likadan produkt

Likadan produkt

| (36) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  (a) | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(36)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

(a)

Den berörda produkten.

| (b) | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indonesien. |
| --- | --- |

(b)

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indonesien.

| (c) | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(c)

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (37) | Kommissionen beslutade därför att dessa produkter inom ramen för denna undersökning är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen beslutade därför att dessa produkter inom ramen för denna undersökning är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.   SUBVENTIONERING

SUBVENTIONERING

3.1.   Subventioner och subventionsprogram inom ramen för den aktuella undersökningen

Subventioner och subventionsprogram inom ramen för den aktuella undersökningen

| (38) | På grundval av tillgängliga uppgifter, bl.a. uppgifterna i klagomålet, tillkännagivandet om inledande och svaren på kommissionens frågeformulär, undersökte kommissionen den påstådda subventioneringen från de indonesiska myndigheterna i form av följande subventionsprogram:






  (a) | Direkt överföring av medel, såsom direkta subventioner beviljade av fonden för subvention av biodiesel. |
| --- | --- | --- |

(38)

På grundval av tillgängliga uppgifter, bl.a. uppgifterna i klagomålet, tillkännagivandet om inledande och svaren på kommissionens frågeformulär, undersökte kommissionen den påstådda subventioneringen från de indonesiska myndigheterna i form av följande subventionsprogram:

(a)

Direkt överföring av medel, såsom direkta subventioner beviljade av fonden för subvention av biodiesel.

| (b) | Offentligt stöd till biodieselindustrin, bl.a. genom tillhandahållande av oraffinerad palmolja mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(b)

Offentligt stöd till biodieselindustrin, bl.a. genom tillhandahållande av oraffinerad palmolja mot för låg ersättning.

| (c) | Offentligt stöd till biodieselindustrin, inbegripet genom intäkter som inte drivits in eller efterskänks såsom inkomstskatteförmåner för noterade investeringar, subventioner till industriell egendom, skatteförmåner för föregångsbranscher, systemet för befrielse från importtull och befrielsen från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(c)

Offentligt stöd till biodieselindustrin, inbegripet genom intäkter som inte drivits in eller efterskänks såsom inkomstskatteförmåner för noterade investeringar, subventioner till industriell egendom, skatteförmåner för föregångsbranscher, systemet för befrielse från importtull och befrielsen från mervärdesskatt.

| (d) | Tillhandahållande av exportfinansiering och exportgarantier på förmånliga villkor av indonesiska Eximbank. |
| --- | --- |

(d)

Tillhandahållande av exportfinansiering och exportgarantier på förmånliga villkor av indonesiska Eximbank.

3.2.   Offentligt stöd till biodieselindustrin genom direkta överföringar av medel genom fonden för subvention av biodiesel

Offentligt stöd till biodieselindustrin genom direkta överföringar av medel genom fonden för subvention av biodiesel

3.2.1.   Klagomålet och subventionssystemet

Klagomålet och subventionssystemet

| (39) | Klaganden hävdade att de indonesiska myndigheterna stödjer biodieselindustrin genom bidrag till indonesiska tillverkare av biodiesel till ett belopp motsvarande skillnaden mellan myndigheternas referenspris för biodiesel och det pris till vilket oljeföretagen köper biodiesel, dvs. referenspriset för dieselolja. |
| --- | --- |

(39)

Klaganden hävdade att de indonesiska myndigheterna stödjer biodieselindustrin genom bidrag till indonesiska tillverkare av biodiesel till ett belopp motsvarande skillnaden mellan myndigheternas referenspris för biodiesel och det pris till vilket oljeföretagen köper biodiesel, dvs. referenspriset för dieselolja.

| (40) | Undersökningen fastställde att fonden för subvention av biodiesel som ingår i fonden för palmoljeodling (nedan kallad OPPF) som inrättades 2015 genom presidentdekret nr 61/2015. |
| --- | --- |

(40)

Undersökningen fastställde att fonden för subvention av biodiesel som ingår i fonden för palmoljeodling (nedan kallad OPPF) som inrättades 2015 genom presidentdekret nr 61/2015.

OPPF

| (41) | Genom presidentförordning 61/2015 anförtroddes ett förvaltningsorgan (Oil Palm Plantation Fund Management Agency, nedan kallat förvaltningsorganet) att ta ut exportavgifter för exporten av palmoljeprodukter i enlighet med finansministeriets förordning nr 133/PMK.05/2015. |
| --- | --- |

(41)

Genom presidentförordning 61/2015 anförtroddes ett förvaltningsorgan (Oil Palm Plantation Fund Management Agency, nedan kallat förvaltningsorganet) att ta ut exportavgifter för exporten av palmoljeprodukter i enlighet med finansministeriets förordning nr 133/PMK.05/2015.

förvaltningsorganet

| (42) | De pengar som tagits ut av tullmyndigheterna genom exportavgifter på palmoljeprodukter utgör OPPF:s medel och de senare kontrolleras formellt av förvaltningsorganet. |
| --- | --- |

(42)

De pengar som tagits ut av tullmyndigheterna genom exportavgifter på palmoljeprodukter utgör OPPF:s medel och de senare kontrolleras formellt av förvaltningsorganet.

| (43) | Ju högre upp i värdekedjan som varje produkt befinner sig, desto högre blir exportavgiften. Den exportavgift som togs ut på oraffinerad palmolja under undersökningsperioden fastställdes till 50 US-dollar per ton och till 20 US-dollar per ton för råvaruderivat, inbegripet biodiesel. |
| --- | --- |

(43)

Ju högre upp i värdekedjan som varje produkt befinner sig, desto högre blir exportavgiften. Den exportavgift som togs ut på oraffinerad palmolja under undersökningsperioden fastställdes till 50 US-dollar per ton och till 20 US-dollar per ton för råvaruderivat, inbegripet biodiesel.

| (44) | Genom presidentförordning 24/2016 och 26/2016 klargjorde de indonesiska myndigheterna att mandatet för fonden för subvention av biodiesel omfattar anskaffning och användning av biodiesel på den inhemska marknaden. De indonesiska myndigheterna anger särskilt att OPPF ska användas för att stödja inköp av biodiesel genom enheter som utsetts av offentliga organ. |
| --- | --- |

(44)

Genom presidentförordning 24/2016 och 26/2016 klargjorde de indonesiska myndigheterna att mandatet för fonden för subvention av biodiesel omfattar anskaffning och användning av biodiesel på den inhemska marknaden. De indonesiska myndigheterna anger särskilt att OPPF ska användas för att stödja inköp av biodiesel genom enheter som utsetts av offentliga organ.

| (45) | Närmare bestämt anger presidentförordning 26/2016 i artikel 9.1 att ”generaldirektören för EBTKE ska utse enheten för petroleumbränsle som ska utföra anskaffning av biodiesel i den mening som avses i artikel 4 med finansiering av förvaltningsorganet genom iakttagande av förvaltningsorganets styrelses strategi” och i efterföljande artikel 9.8 att ”på grundval av ministerns godkännande i den mening som avses i punkt 7 ska generaldirektören för EBTKE på ministerns vägnar a) utse de tillverkare av biodiesel som ska delta i anskaffandet av biodiesel, och b) fastställa tilldelningen av biodieselvolymer för varje tillverkare av biodiesel”. Förvaltningsorganets styrkommitté består dessutom uteslutande av företrädare för olika indonesiska ministerier. |
| --- | --- |

(45)

Närmare bestämt anger presidentförordning 26/2016 i artikel 9.1 att ”generaldirektören för EBTKE ska utse enheten för petroleumbränsle som ska utföra anskaffning av biodiesel i den mening som avses i artikel 4 med finansiering av förvaltningsorganet genom iakttagande av förvaltningsorganets styrelses strategi” och i efterföljande artikel 9.8 att ”på grundval av ministerns godkännande i den mening som avses i punkt 7 ska generaldirektören för EBTKE på ministerns vägnar a) utse de tillverkare av biodiesel som ska delta i anskaffandet av biodiesel, och b) fastställa tilldelningen av biodieselvolymer för varje tillverkare av biodiesel”. Förvaltningsorganets styrkommitté består dessutom uteslutande av företrädare för olika indonesiska ministerier.

| (46) | De biodieseltillverkare som väljer att delta och som har tilldelats en kvot i enlighet med den förordningen är skyldiga att sälja en månatlig volym av biodiesel till den så kallade ”enheten för petroleumbränsle”. För närvarande har de indonesiska myndigheterna utsett följande företag till enhet för petroleumbränsle:






  (a) | PT Pertamina (nedan kallat Pertamina), ett statligt olje- och gasbolag, och |
| --- | --- | --- |

(46)

De biodieseltillverkare som väljer att delta och som har tilldelats en kvot i enlighet med den förordningen är skyldiga att sälja en månatlig volym av biodiesel till den så kallade ”enheten för petroleumbränsle”. För närvarande har de indonesiska myndigheterna utsett följande företag till enhet för petroleumbränsle:

(a)

PT Pertamina (nedan kallat Pertamina), ett statligt olje- och gasbolag, och

Pertamina

| (b) | PT AKR Corporindo Tbk (nedan kallat AKR), ett privat olje- och gasbolag. |
| --- | --- |

(b)

PT AKR Corporindo Tbk (nedan kallat AKR), ett privat olje- och gasbolag.

AKR

| (47) | OPPF förutser en särskild betalningsmekanism genom vilken Pertamina (och för vissa mindre volymer, AKR) betalar biodieseltillverkare referenspriset för diesel (i motsats till det faktiska priset på biodiesel vilket skulle ha varit högre under undersökningsperioden), medan skillnaden mellan ett sådant referenspris på diesel och referenspriset på biodiesel betalas ut till tillverkarna av biodiesel av OPPF genom förvaltningsorganet. |
| --- | --- |

(47)

OPPF förutser en särskild betalningsmekanism genom vilken Pertamina (och för vissa mindre volymer, AKR) betalar biodieseltillverkare referenspriset för diesel (i motsats till det faktiska priset på biodiesel vilket skulle ha varit högre under undersökningsperioden), medan skillnaden mellan ett sådant referenspris på diesel och referenspriset på biodiesel betalas ut till tillverkarna av biodiesel av OPPF genom förvaltningsorganet.

| (48) | Referenspriset för diesel och för biodiesel fastställs av ministern för energi och mineralresurser, enligt artikel 19 i presidentförordning 61/2015 på följande sätt:






  (a) | Referenspriset på diesel är baserat på de priser som rapporterats av Platt Singapore för oljepriser (MOPS) (5) och tillverkningskostnaden för diesel i Indonesien. |
| --- | --- | --- |

(48)

Referenspriset för diesel och för biodiesel fastställs av ministern för energi och mineralresurser, enligt artikel 19 i presidentförordning 61/2015 på följande sätt:

(a)

Referenspriset på diesel är baserat på de priser som rapporterats av Platt Singapore för oljepriser (MOPS) (5) och tillverkningskostnaden för diesel i Indonesien.

5

| (b) | I enlighet med finansministeriets dekret nr 2026/2017 grundar sig referenspriset för biodiesel på det inhemska priset på oraffinerad palmolja, till vilket omvandlingskostnader läggs (125 US-dollar/ton till och med den 5 maj 2017 och därefter 100 US-dollar/ton. Under kontrollbesöket på plats förklarade de indonesiska myndigheterna att beloppet för omvandlingskostnader som läggs till det inhemska priset på oraffinerad palmolja är föremål för en årlig översyn, vilket dock inte automatiskt leder till att detta belopp ändras. Enligt de indonesiska myndigheterna görs ingen ändring om den årliga översynen anger att beloppet för omvandlingskostnader fortfarande är rimligt. |
| --- | --- |

(b)

I enlighet med finansministeriets dekret nr 2026/2017 grundar sig referenspriset för biodiesel på det inhemska priset på oraffinerad palmolja, till vilket omvandlingskostnader läggs (125 US-dollar/ton till och med den 5 maj 2017 och därefter 100 US-dollar/ton. Under kontrollbesöket på plats förklarade de indonesiska myndigheterna att beloppet för omvandlingskostnader som läggs till det inhemska priset på oraffinerad palmolja är föremål för en årlig översyn, vilket dock inte automatiskt leder till att detta belopp ändras. Enligt de indonesiska myndigheterna görs ingen ändring om den årliga översynen anger att beloppet för omvandlingskostnader fortfarande är rimligt.

| (49) | Närmare bestämt fakturerar varje biodieseltillverkare – inbegripet alla exporterande tillverkare – Pertamina (eller i förekommande fall AKR) för den volym biodiesel som köparen ska använda enligt blandningsskyldigheten, och Pertamina (eller AKR) betalar tillverkaren referenspriset på diesel motsvarande den perioden. Undersökningen visade att den övervägande andelen av biodieseltillverkarnas försäljning gjordes till Pertamina och en liten andel till AKR. Försäljningen till AKR var dessutom helt identisk med den som gjordes till Pertamina vad gäller priset och alla övriga villkor. Kommissionen koncentrerade följaktligen sin analys på Pertaminas försäljning. |
| --- | --- |

(49)

Närmare bestämt fakturerar varje biodieseltillverkare – inbegripet alla exporterande tillverkare – Pertamina (eller i förekommande fall AKR) för den volym biodiesel som köparen ska använda enligt blandningsskyldigheten, och Pertamina (eller AKR) betalar tillverkaren referenspriset på diesel motsvarande den perioden. Undersökningen visade att den övervägande andelen av biodieseltillverkarnas försäljning gjordes till Pertamina och en liten andel till AKR. Försäljningen till AKR var dessutom helt identisk med den som gjordes till Pertamina vad gäller priset och alla övriga villkor. Kommissionen koncentrerade följaktligen sin analys på Pertaminas försäljning.

| (50) | Biodieseltillverkaren, för att erhålla återbetalning av prisskillnaden mellan det pris som betalats av Pertamina och AKR (på grundval av referenspriset på diesel) och referenspriset på biodiesel, ska därefter översända en tilläggsfaktura för samma volym till förvaltningsorganet, och bifoga en förteckning över handlingar. När förvaltningsorganet har mottagit fakturan och kontrollerat dess innehåll, ska det betala den berörda biodieseltillverkaren skillnaden mellan referenspriset på diesel (som betalats av Pertamina eller i förekommande fall AKR) och referenspriset på biodiesel som fastställts för den perioden. |
| --- | --- |

(50)

Biodieseltillverkaren, för att erhålla återbetalning av prisskillnaden mellan det pris som betalats av Pertamina och AKR (på grundval av referenspriset på diesel) och referenspriset på biodiesel, ska därefter översända en tilläggsfaktura för samma volym till förvaltningsorganet, och bifoga en förteckning över handlingar. När förvaltningsorganet har mottagit fakturan och kontrollerat dess innehåll, ska det betala den berörda biodieseltillverkaren skillnaden mellan referenspriset på diesel (som betalats av Pertamina eller i förekommande fall AKR) och referenspriset på biodiesel som fastställts för den perioden.

| (51) | I denna undersökning har kommissionen undersökt huruvida de åtgärder som vidtagits av de indonesiska myndigheterna för att stödja Indonesiens biodieselindustri genom utbetalningar via förvaltningsorganet utgör en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(51)

I denna undersökning har kommissionen undersökt huruvida de åtgärder som vidtagits av de indonesiska myndigheterna för att stödja Indonesiens biodieselindustri genom utbetalningar via förvaltningsorganet utgör en utjämningsbar subvention.

| (52) | För att kunna fastställa att det rör sig om en utjämningsbar subvention måste tre faktorer föreligga, nämligen a) ett finansiellt bidrag eller inkomststöd/prisstöd b) en förmån, och c) selektivitet (artikel 3 i grundförordningen). |
| --- | --- |

(52)

För att kunna fastställa att det rör sig om en utjämningsbar subvention måste tre faktorer föreligga, nämligen a) ett finansiellt bidrag eller inkomststöd/prisstöd b) en förmån, och c) selektivitet (artikel 3 i grundförordningen).

3.2.2.   Analys

Analys

3.2.2.1.   Finansiellt bidrag

| (53) | Inledningsvis noterade kommissionen att under undersökningsperioden valde alla exporterande tillverkare att delta i tillhandahållandet av biodiesel och åtog sig därmed att sälja biodiesel till Pertamina och AKR. Kommissionen konstaterade också att under undersökningsperioden var referenspriset på biodiesel högre än referenspriset på mineraldiesel. Alla exporterande tillverkare mottog följaktligen utbetalningar under undersökningsperioden från OPPF. |
| --- | --- |

(53)

Inledningsvis noterade kommissionen att under undersökningsperioden valde alla exporterande tillverkare att delta i tillhandahållandet av biodiesel och åtog sig därmed att sälja biodiesel till Pertamina och AKR. Kommissionen konstaterade också att under undersökningsperioden var referenspriset på biodiesel högre än referenspriset på mineraldiesel. Alla exporterande tillverkare mottog följaktligen utbetalningar under undersökningsperioden från OPPF.

| (54) | Enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen föreligger ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna om förfarandet innebär en direkt överföring av medel. I enlighet med bestämmelsen i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (nedan kallat subventionsavtalet) anges i artikel 2 i grundförordningen att med ”offentliga myndigheter” avses offentliga organ inom ursprungslandets eller exportlandets territorium. |
| --- | --- |

(54)

Enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen föreligger ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna om förfarandet innebär en direkt överföring av medel. I enlighet med bestämmelsen i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (nedan kallat subventionsavtalet) anges i artikel 2 i grundförordningen att med ”offentliga myndigheter” avses offentliga organ inom ursprungslandets eller exportlandets territorium.

subventionsavtalet

| (55) | WTO:s överprövningsorgan fann i sin rapport US-Anti-dumping and Countervailing Duties (China) att begreppet ”offentligt organ” betyder en enhet som ”har, utövar eller har anförtrotts myndighetsbefogenheter” (6). |
| --- | --- |

(55)

WTO:s överprövningsorgan fann i sin rapport US-Anti-dumping and Countervailing Duties (China) att begreppet ”offentligt organ” betyder en enhet som ”har, utövar eller har anförtrotts myndighetsbefogenheter” (6).

6

| (56) | Kommissionen konstaterade att OPPF har inrättats genom en akt av de indonesiska myndigheterna och att OPPF:s förvaltningsorgan uttryckligen har anförtrotts uppdraget att göra utbetalningar till biodieseltillverkare. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen konstaterade att OPPF har inrättats genom en akt av de indonesiska myndigheterna och att OPPF:s förvaltningsorgan uttryckligen har anförtrotts uppdraget att göra utbetalningar till biodieseltillverkare.

| (57) | För det första definieras OPPF:s uppdrag i artikel 11 i presidentförordning 66/2018 genom att utvidga det enligt följande: ”1) De medel som insamlas ska användas för: a) Utveckling av mänskliga resurser för oljepalmsplantager. b) Forskning och utveckling av oljepalmsplantager. c) Främjande av oljepalmsplantager. d) Föryngring av oljepalmsplantager. e) Oljepalmsanläggningar och -infrastrukturer. 2) Utnyttjande av medel som insamlats för de intressen som avses i punkt 1, inbegripet för uppfyllande av produkter från oljepalmsplantager för livsmedelsändamål, utveckling av oljepalmsindustrin i senare led och anskaffande och användning av biodiesel.” |
| --- | --- |

(57)

För det första definieras OPPF:s uppdrag i artikel 11 i presidentförordning 66/2018 genom att utvidga det enligt följande: ”1) De medel som insamlas ska användas för: a) Utveckling av mänskliga resurser för oljepalmsplantager. b) Forskning och utveckling av oljepalmsplantager. c) Främjande av oljepalmsplantager. d) Föryngring av oljepalmsplantager. e) Oljepalmsanläggningar och -infrastrukturer. 2) Utnyttjande av medel som insamlats för de intressen som avses i punkt 1, inbegripet för uppfyllande av produkter från oljepalmsplantager för livsmedelsändamål, utveckling av oljepalmsindustrin i senare led och anskaffande och användning av biodiesel.”

| (58) | För det andra föreskrivs uttryckligen i artikel 18.1 i förordningen att ”användning av medel för anskaffning och användning av biodiesel som avses i artikel 11.2 ska täcka skillnaden mellan marknadsindexpriset på diesel och marknadsindexpriset på biodiesel.” |
| --- | --- |

(58)

För det andra föreskrivs uttryckligen i artikel 18.1 i förordningen att ”användning av medel för anskaffning och användning av biodiesel som avses i artikel 11.2 ska täcka skillnaden mellan marknadsindexpriset på diesel och marknadsindexpriset på biodiesel.”

| (59) | Kommissionen konstaterade följaktligen att de rättsakter som genomför OPPF uttryckligen bekräftar att dess medel används till förmån för biodieseltillverkare. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen konstaterade följaktligen att de rättsakter som genomför OPPF uttryckligen bekräftar att dess medel används till förmån för biodieseltillverkare.

| (60) | I detta syfte, i enlighet med artikel 1.4 i presidentförordning 61/2015 gav de indonesiska myndigheterna förvaltningsorganet rätt att använda exportavgifterna och exportskatterna på palmolja och dess råvaruderivat och införde en skyldighet för dem att anskaffa och använda biodiesel. Denna insamling utförs dock i praktiken av tullmyndigheterna. Kommissionen ansåg därför att förvaltningsorganet har, utövar eller har anförtrotts myndighetsbefogenheter. |
| --- | --- |

(60)

I detta syfte, i enlighet med artikel 1.4 i presidentförordning 61/2015 gav de indonesiska myndigheterna förvaltningsorganet rätt att använda exportavgifterna och exportskatterna på palmolja och dess råvaruderivat och införde en skyldighet för dem att anskaffa och använda biodiesel. Denna insamling utförs dock i praktiken av tullmyndigheterna. Kommissionen ansåg därför att förvaltningsorganet har, utövar eller har anförtrotts myndighetsbefogenheter.

| (61) | Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att det regelverk som avses ovan i praktiken ger OPPF:s förvaltningsorgan rätt att utöva myndighetsuppgifter vad gäller biodieselsektorn. Kommissionen drog därför slutsatsen att förvaltningsorganet agerar som ett offentligt organ i den mening som avses i artikel 2 b i grundförordningen jämförd med artikel 3.1 a i i grundförordningen och i enlighet med relevant WTO-praxis. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att det regelverk som avses ovan i praktiken ger OPPF:s förvaltningsorgan rätt att utöva myndighetsuppgifter vad gäller biodieselsektorn. Kommissionen drog därför slutsatsen att förvaltningsorganet agerar som ett offentligt organ i den mening som avses i artikel 2 b i grundförordningen jämförd med artikel 3.1 a i i grundförordningen och i enlighet med relevant WTO-praxis.

| (62) | Vad gäller kravet på ”direkt överföring av medel” fastställde undersökningen att efter att ha mottagit en faktura från biodieseltillverkarna tillsammans med alla nödvändiga handlingar (7) och genomfört lämpliga kontroller, betalar OPPF:s förvaltningsorgan direkt ut det utestående beloppet (dvs. skillnaden mellan referenspriset för diesel och referenspriset för biodiesel) till biodieseltillverkarna. Kommissionen noterade vidare att varken de indonesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna bestred att förvaltningsorganet gjorde direkta kontantutbetalningar/banköverföringar till de tillverkare som sålde biodiesel till Pertamina och AKR för att täcka skillnaden mellan det referenspris för mineraldiesel som Pertamina och AKR betalat och referenspriset för biodiesel. Kommissionen ansåg således att de bidrag som beviljats av förvaltningsorganet utgör ”en direkt överföring av medel” i den mening som avses i artikel 3.1 a i i grundförordningen. |
| --- | --- |

(62)

Vad gäller kravet på ”direkt överföring av medel” fastställde undersökningen att efter att ha mottagit en faktura från biodieseltillverkarna tillsammans med alla nödvändiga handlingar (7) och genomfört lämpliga kontroller, betalar OPPF:s förvaltningsorgan direkt ut det utestående beloppet (dvs. skillnaden mellan referenspriset för diesel och referenspriset för biodiesel) till biodieseltillverkarna. Kommissionen noterade vidare att varken de indonesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna bestred att förvaltningsorganet gjorde direkta kontantutbetalningar/banköverföringar till de tillverkare som sålde biodiesel till Pertamina och AKR för att täcka skillnaden mellan det referenspris för mineraldiesel som Pertamina och AKR betalat och referenspriset för biodiesel. Kommissionen ansåg således att de bidrag som beviljats av förvaltningsorganet utgör ”en direkt överföring av medel” i den mening som avses i artikel 3.1 a i i grundförordningen.

7

| (63) | I detta avseende måste de indonesiska myndigheternas påstående att de ekonomiska medel som använts av förvaltningsorganet för att betala biodieseltillverkaren var uteslutande privata och därmed inte utgjorde ett finansiellt bidrag avvisas. Kommissionen konstaterade att grundförordningen i enlighet med subventionsavtalet inte tar hänsyn till huruvida de medel som staten överför till sin natur eller ursprung är offentliga eller privata. I stället innebär en utvärdering av förekomsten av ett finansiellt bidrag att beakta naturen av en transaktion genom vilken ett ekonomiskt värde överförs av staten. Med andra ord, det som räknas är att överföringen av medel kan tillskrivas staten (i motsats till privata medel som används fritt av privata aktörer) (8). Ett stort antal transaktioner omfattas av definitionen av ”finansiellt bidrag” enligt artikel 1.1 a 1. Enligt artikel 1.1 a 1 leden i och ii får ett finansiellt bidrag göras genom en direkt överföring av medel från offentliga myndigheter, eller genom att offentliga myndigheter avstår från intäkter som normalt sett skulle drivas in (9). Som redan förklarats gjorde förvaltningsorganet, i egenskap av offentligt organ, en direkt överföring av medel till biodieseltillverkarna från OPPF, som försörjs av obligatoriskt uttag av exportavgifter från offentliga och privata aktörer, och uppfyllde därmed fullt ut överprövningsorganets definition av finansiellt bidrag. |
| --- | --- |

(63)

I detta avseende måste de indonesiska myndigheternas påstående att de ekonomiska medel som använts av förvaltningsorganet för att betala biodieseltillverkaren var uteslutande privata och därmed inte utgjorde ett finansiellt bidrag avvisas. Kommissionen konstaterade att grundförordningen i enlighet med subventionsavtalet inte tar hänsyn till huruvida de medel som staten överför till sin natur eller ursprung är offentliga eller privata. I stället innebär en utvärdering av förekomsten av ett finansiellt bidrag att beakta naturen av en transaktion genom vilken ett ekonomiskt värde överförs av staten. Med andra ord, det som räknas är att överföringen av medel kan tillskrivas staten (i motsats till privata medel som används fritt av privata aktörer) (8). Ett stort antal transaktioner omfattas av definitionen av ”finansiellt bidrag” enligt artikel 1.1 a 1. Enligt artikel 1.1 a 1 leden i och ii får ett finansiellt bidrag göras genom en direkt överföring av medel från offentliga myndigheter, eller genom att offentliga myndigheter avstår från intäkter som normalt sett skulle drivas in (9). Som redan förklarats gjorde förvaltningsorganet, i egenskap av offentligt organ, en direkt överföring av medel till biodieseltillverkarna från OPPF, som försörjs av obligatoriskt uttag av exportavgifter från offentliga och privata aktörer, och uppfyllde därmed fullt ut överprövningsorganets definition av finansiellt bidrag.

8

9

| (64) | Utöver ovanstående konstaterade kommissionen vidare att de medel som står till OPPF:s förfogande härrör från uttaget av de exportavgifter och exportskatter som införts på oraffinerad palmolja och dess råvaruderivat. Under kontrollbesöket på plats förklarade de indonesiska myndigheterna att exportavgiften tas ut av tullmyndigheterna för export av varor och, trots påståendet att den tas ut uteslutande för att finansiera OPPF, kunde inte bevisa att den tas ut utanför den indonesiska statsbudgetens räkenskaper. I frånvaro av bevis på motsatsen drog kommissionen slutsatsen att uttaget av avgiften ingår i statens allmänna budget. Det faktum att avgiften sedan överförs till OPPF utgör endast det sätt på vilket de indonesiska myndigheterna använder offentliga intäkter som tas ut i form av exportavgifter och exportskatter. Under alla omständigheter består OPPF av medel som tas ut genom exportavgifter och exportskatter som införts av de indonesiska myndigheterna och medlen kontrolleras av förvaltningsorganet. Dessa motsvarar därför offentliga medel, oavsett om de är en integrerad del av statsbudgeten. |
| --- | --- |

(64)

Utöver ovanstående konstaterade kommissionen vidare att de medel som står till OPPF:s förfogande härrör från uttaget av de exportavgifter och exportskatter som införts på oraffinerad palmolja och dess råvaruderivat. Under kontrollbesöket på plats förklarade de indonesiska myndigheterna att exportavgiften tas ut av tullmyndigheterna för export av varor och, trots påståendet att den tas ut uteslutande för att finansiera OPPF, kunde inte bevisa att den tas ut utanför den indonesiska statsbudgetens räkenskaper. I frånvaro av bevis på motsatsen drog kommissionen slutsatsen att uttaget av avgiften ingår i statens allmänna budget. Det faktum att avgiften sedan överförs till OPPF utgör endast det sätt på vilket de indonesiska myndigheterna använder offentliga intäkter som tas ut i form av exportavgifter och exportskatter. Under alla omständigheter består OPPF av medel som tas ut genom exportavgifter och exportskatter som införts av de indonesiska myndigheterna och medlen kontrolleras av förvaltningsorganet. Dessa motsvarar därför offentliga medel, oavsett om de är en integrerad del av statsbudgeten.

| (65) | Vad gäller de indonesiska myndigheternas argument att överföringen av medel från OPPF till biodieseltillverkarna inte utgör en förmån för mottagarna, eftersom biodieseltillverkarna betalade in mer till OPPF än de tog emot, konstaterar kommissionen följande. För det första är OPPF:s uppdrag mer omfattande än stöd till biodieselindustrin. OPPF är snarare uttryck för de indonesiska myndigheternas vidare politik som omfattar hela värdekedjan för palmolja. Alla exportörer av oraffinerad palmolja (och dess bearbetade produkter) betalar i verkligheten avgiften till fonden när deras produkt exporteras. Oraffinerad palmolja kan användas på en rad områden, till exempel livsmedelskonsumtion, kosmetika och kemisk industri. De exportavgifter som samlas in för OPPF är därför inte uteslutande knutna till en överföring av medel till biodieselindustrin och ingen automatisk utjämning kan genomföras. |
| --- | --- |

(65)

Vad gäller de indonesiska myndigheternas argument att överföringen av medel från OPPF till biodieseltillverkarna inte utgör en förmån för mottagarna, eftersom biodieseltillverkarna betalade in mer till OPPF än de tog emot, konstaterar kommissionen följande. För det första är OPPF:s uppdrag mer omfattande än stöd till biodieselindustrin. OPPF är snarare uttryck för de indonesiska myndigheternas vidare politik som omfattar hela värdekedjan för palmolja. Alla exportörer av oraffinerad palmolja (och dess bearbetade produkter) betalar i verkligheten avgiften till fonden när deras produkt exporteras. Oraffinerad palmolja kan användas på en rad områden, till exempel livsmedelskonsumtion, kosmetika och kemisk industri. De exportavgifter som samlas in för OPPF är därför inte uteslutande knutna till en överföring av medel till biodieselindustrin och ingen automatisk utjämning kan genomföras.

| (66) | För det andra, och som förklaras i skäl 64, härrör de medel som används av förvaltningsorganet fullt ut från den indonesiska regeringens allmänna budget (vilka fördelas till OPPF). Uttaget av exportavgiften genomförs av tullmyndigheterna och betalas in till den allmänna statsbudgeten. De medel som används är därför inte likvärdiga med de frivilliga betalningar som görs av biodieseltillverkarna, som sedan används helt och hållet till förmån för biodieseltillverkarna (utan påverkan från de senare som inte har någon talan i hur OPPF används). Medlen tas ut av de indonesiska myndigheterna genom obligatoriska exportavgifter och exportskatter, varav vissa betalas av biodieseltillverkare, men även av tillverkare av oraffinerad palmolja och övriga tillverkare av relaterade oraffinerade palmoljeprodukter. Därefter beslutar de indonesiska myndigheterna om användning av dessa medel till förmån för biodieseltillverkare genom OPPF. |
| --- | --- |

(66)

För det andra, och som förklaras i skäl 64, härrör de medel som används av förvaltningsorganet fullt ut från den indonesiska regeringens allmänna budget (vilka fördelas till OPPF). Uttaget av exportavgiften genomförs av tullmyndigheterna och betalas in till den allmänna statsbudgeten. De medel som används är därför inte likvärdiga med de frivilliga betalningar som görs av biodieseltillverkarna, som sedan används helt och hållet till förmån för biodieseltillverkarna (utan påverkan från de senare som inte har någon talan i hur OPPF används). Medlen tas ut av de indonesiska myndigheterna genom obligatoriska exportavgifter och exportskatter, varav vissa betalas av biodieseltillverkare, men även av tillverkare av oraffinerad palmolja och övriga tillverkare av relaterade oraffinerade palmoljeprodukter. Därefter beslutar de indonesiska myndigheterna om användning av dessa medel till förmån för biodieseltillverkare genom OPPF.

| (67) | Kommissionen konstaterade också att de exporterande tillverkarna i svaren på frågeformuläret angav att merparten av den oraffinerade palmolja som användes i framställningen av biodiesel anskaffades på lokal nivå och därför inte är föremål för varken exportskatt eller exportavgift. Kommissionen antog därför att den export av oraffinerad palmolja för vilken exporterande tillverkare (eller närmare bestämt deras närstående tillverkare) betalade exportskatt och exportavgifter gällde andra värdekedjor än värdekedjan för biodiesel. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen konstaterade också att de exporterande tillverkarna i svaren på frågeformuläret angav att merparten av den oraffinerade palmolja som användes i framställningen av biodiesel anskaffades på lokal nivå och därför inte är föremål för varken exportskatt eller exportavgift. Kommissionen antog därför att den export av oraffinerad palmolja för vilken exporterande tillverkare (eller närmare bestämt deras närstående tillverkare) betalade exportskatt och exportavgifter gällde andra värdekedjor än värdekedjan för biodiesel.

| (68) | Kommissionen drog därför slutsatsen att de exportskatter och exportavgifter som togs ut av de indonesiska myndigheterna inte gäller biodieselindustrin som sådan, vilket innebär att myndigheternas påstående att OPPF inte beviljar en förmån för mottagarna, eftersom biodieseltillverkarna betalade in mer till OPPF än de tog emot, ska avvisas. I motsats till de indonesiska myndigheternas påstående hade i verkligheten de tillverkande exportörerna bättre villkor för värdekedjan rörande biodiesel, i den mening att de mottog mer från OPPF än de betalade in. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen drog därför slutsatsen att de exportskatter och exportavgifter som togs ut av de indonesiska myndigheterna inte gäller biodieselindustrin som sådan, vilket innebär att myndigheternas påstående att OPPF inte beviljar en förmån för mottagarna, eftersom biodieseltillverkarna betalade in mer till OPPF än de tog emot, ska avvisas. I motsats till de indonesiska myndigheternas påstående hade i verkligheten de tillverkande exportörerna bättre villkor för värdekedjan rörande biodiesel, i den mening att de mottog mer från OPPF än de betalade in.

| (69) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de utbetalningar som gjordes av förvaltningsorganet till biodieseltillverkarna kan betraktas som ett ”finansiellt bidrag i form av en direkt överföring av medel från de offentliga myndigheterna” i enlighet med artikel 3.1 a i i grundförordningen. Det är ostridigt att förvaltningsorganet, genom Pertaminas och AKR:s inköp av biodiesel i enlighet med blandningskraven, täckte skillnaden mellan det pris som Pertamina och AKR betalade (på grundval av referenspriset för mineraldiesel) och det högre referenspriset för biodiesel. I detta avseende mottog biodieseltillverkarna ett bidrag från de indonesiska myndigheterna som motsvarade den skillnaden (10). |
| --- | --- |

(69)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de utbetalningar som gjordes av förvaltningsorganet till biodieseltillverkarna kan betraktas som ett ”finansiellt bidrag i form av en direkt överföring av medel från de offentliga myndigheterna” i enlighet med artikel 3.1 a i i grundförordningen. Det är ostridigt att förvaltningsorganet, genom Pertaminas och AKR:s inköp av biodiesel i enlighet med blandningskraven, täckte skillnaden mellan det pris som Pertamina och AKR betalade (på grundval av referenspriset för mineraldiesel) och det högre referenspriset för biodiesel. I detta avseende mottog biodieseltillverkarna ett bidrag från de indonesiska myndigheterna som motsvarade den skillnaden (10).

10

3.2.2.2.   Förmån

| (70) | På grund av de skäl som anges nedan ansåg kommissionen att de direkta överföringar som gjordes av förvaltningsorganet medför en förmån för de exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(70)

På grund av de skäl som anges nedan ansåg kommissionen att de direkta överföringar som gjordes av förvaltningsorganet medför en förmån för de exporterande tillverkarna.

| (71) | Faktum är att de exporterande tillverkarna är i ett bättre läge än de skulle ha varit i frånvaro av systemet. Enkelt uttryckt, förvaltningsorganets överföringar av medel utgör bidrag, och marknaden tillhandahåller inga sådana bidrag. Dessa bidrag ger biodieseltillverkarna en fördelaktigare ställning än de annars skulle ha haft på marknaden (11). I frånvaro av systemet skulle biodieseltillverkarna endast ha mottagit betalning från Pertamina och AKR till priset av mineraldiesel. |
| --- | --- |

(71)

Faktum är att de exporterande tillverkarna är i ett bättre läge än de skulle ha varit i frånvaro av systemet. Enkelt uttryckt, förvaltningsorganets överföringar av medel utgör bidrag, och marknaden tillhandahåller inga sådana bidrag. Dessa bidrag ger biodieseltillverkarna en fördelaktigare ställning än de annars skulle ha haft på marknaden (11). I frånvaro av systemet skulle biodieseltillverkarna endast ha mottagit betalning från Pertamina och AKR till priset av mineraldiesel.

11

| (72) | Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen att det belopp som förvaltningsorganet betalade biodieseltillverkarna för den biodiesel som såldes för att täcka skillnaden mellan det referenspris för diesel som betalades av Pertamina och referenspriset för biodiesel är en förmån som beviljas dem i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(72)

Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen att det belopp som förvaltningsorganet betalade biodieseltillverkarna för den biodiesel som såldes för att täcka skillnaden mellan det referenspris för diesel som betalades av Pertamina och referenspriset för biodiesel är en förmån som beviljas dem i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen.

3.2.2.3.   Selektivitet

| (73) | Kommissionen konstaterade först att OPPF är tillgänglig för ett begränsat antal industrier som alla sammanhänger med värdekedjan för oraffinerad palmolja. Denna begränsning är direkt förknippad med tillämplig lag. För det första är stöd till värdekedjan för oraffinerad palmolja det huvudsakliga uttryckliga syftet med presidentförordning 61/2015 som inrättade OPPF. I dess förord anges att OPPF behövs för att ”säkerställa den kontinuerliga utvecklingen av palmoljeplantager, vilket kräver en nationell strategi med stöd av fonden för kontinuerlig utveckling av palmoljeplantager”. I artikel 1 i lagen anges vidare att ”palmoljeplantager omfattar all förvaltning av naturresurser, mänskliga resurser, produktionsanläggningar, utrustning och maskiner, odling, skörd, bearbetning och marknadsföring med avseende på palmoljeplantager”. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen konstaterade först att OPPF är tillgänglig för ett begränsat antal industrier som alla sammanhänger med värdekedjan för oraffinerad palmolja. Denna begränsning är direkt förknippad med tillämplig lag. För det första är stöd till värdekedjan för oraffinerad palmolja det huvudsakliga uttryckliga syftet med presidentförordning 61/2015 som inrättade OPPF. I dess förord anges att OPPF behövs för att ”säkerställa den kontinuerliga utvecklingen av palmoljeplantager, vilket kräver en nationell strategi med stöd av fonden för kontinuerlig utveckling av palmoljeplantager”. I artikel 1 i lagen anges vidare att ”palmoljeplantager omfattar all förvaltning av naturresurser, mänskliga resurser, produktionsanläggningar, utrustning och maskiner, odling, skörd, bearbetning och marknadsföring med avseende på palmoljeplantager”.

| (74) | I artikel 11 anges därefter att ”de insamlade medlen ska användas för: a) Utveckling av mänskliga resurser för oljepalmsplantager. b) Forskning och utveckling av oljepalmsplantager. c) Främjande av oljepalmsplantager. d) Föryngring av oljepalmsplantager. e) Oljepalmsanläggningar och -infrastrukturer”. |
| --- | --- |

(74)

I artikel 11 anges därefter att ”de insamlade medlen ska användas för: a) Utveckling av mänskliga resurser för oljepalmsplantager. b) Forskning och utveckling av oljepalmsplantager. c) Främjande av oljepalmsplantager. d) Föryngring av oljepalmsplantager. e) Oljepalmsanläggningar och -infrastrukturer”.

| (75) | Kommissionen drog därför slutsatsen att OPPF är rättsligt selektiv i enlighet med artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom den lagstiftning som styr den beviljande myndigheten uttryckligen begränsar tillgången till subventionen till vissa företag, nämligen dem som är verksamma inom värdekedjan för oraffinerad palmolja. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen drog därför slutsatsen att OPPF är rättsligt selektiv i enlighet med artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom den lagstiftning som styr den beviljande myndigheten uttryckligen begränsar tillgången till subventionen till vissa företag, nämligen dem som är verksamma inom värdekedjan för oraffinerad palmolja.

| (76) | Under alla omständigheter, även om ingen rättslig selektivitet föreligger, ansåg kommissionen att de indonesiska myndigheterna de facto ålägger förvaltningsorganet att endast understödja biodieselindustrin. Den bevisning som insamlades under undersökningen och som avses i punkt 122 visar på att den övervägande delen av de medel som utbetalades av förvaltningsorganet används för att betala biodieseltillverkarna skillnaden mellan MOPS och referenspriset för biodiesel. |
| --- | --- |

(76)

Under alla omständigheter, även om ingen rättslig selektivitet föreligger, ansåg kommissionen att de indonesiska myndigheterna de facto ålägger förvaltningsorganet att endast understödja biodieselindustrin. Den bevisning som insamlades under undersökningen och som avses i punkt 122 visar på att den övervägande delen av de medel som utbetalades av förvaltningsorganet används för att betala biodieseltillverkarna skillnaden mellan MOPS och referenspriset för biodiesel.

| (77) | Kommissionen ansåg därför att de indonesiska myndigheterna styr OPPF på ett sätt som gör att den de facto är selektiv. Enligt artikel 4.2 c i grundförordningen kan en subvention i själva verket vara selektiv om vissa kriterier är uppfyllda, exempelvis om ”ett begränsat antal av vissa företag utnyttjar ett subventionsprogram, att vissa företag dominerar vad gäller utnyttjandet av ett subventionsprogram, att vissa företag får oproportionerligt stora subventioner, samt på det sätt på vilket den myndighet som beviljar subventionen har utövat sina skönsmässiga befogenheter när den beslutar att bevilja en subvention”. I detta fall konstaterade kommissionen att OPPF:s agerande överensstämmer helt och hållet med denna uppräkning. I synnerhet, som förklaras ovan, dominerar biodieselindustrin utnyttjandet av fonden och den myndighet som beviljar subventioner agerade skönsmässigt i detta syfte. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen ansåg därför att de indonesiska myndigheterna styr OPPF på ett sätt som gör att den de facto är selektiv. Enligt artikel 4.2 c i grundförordningen kan en subvention i själva verket vara selektiv om vissa kriterier är uppfyllda, exempelvis om ”ett begränsat antal av vissa företag utnyttjar ett subventionsprogram, att vissa företag dominerar vad gäller utnyttjandet av ett subventionsprogram, att vissa företag får oproportionerligt stora subventioner, samt på det sätt på vilket den myndighet som beviljar subventionen har utövat sina skönsmässiga befogenheter när den beslutar att bevilja en subvention”. I detta fall konstaterade kommissionen att OPPF:s agerande överensstämmer helt och hållet med denna uppräkning. I synnerhet, som förklaras ovan, dominerar biodieselindustrin utnyttjandet av fonden och den myndighet som beviljar subventioner agerade skönsmässigt i detta syfte.

| (78) | Detta konstaterande överensstämmer också med WTO-praxis. I målet EG och vissa medlemsstater – Stora civila luftfartyg förklarade WTO-panelen att ”Den gängse betydelsen av ’dominerande’ omfattar ’som utgör den huvudsakliga eller största beståndsdelen, dominerande’, Följaktligen, ’att vissa företag dominerar vad gäller utnyttjandet {av ett subventionsprogram}’ kan förstås som en situation där ett subventionsprogram huvudsakligen, eller till övervägande del, utnyttjas av vissa företag” (12). I beslutet förklarade panelen vidare att ”om ett subventionsprogram verkar i en ekonomi som består av endast ett fåtal industrier, påvisar det faktum att dessa industrier kan ha varit de huvudsakliga förmånstagarna i ett subventionsprogram inte nödvändigt vis att dessa ’dominerar’ i ’utnyttjandet’. Dessa industriers utnyttjande av subventionsprogrammet återspeglar snarare att diversifieringen i den ekonomiska verksamheten inom den beviljande myndighetens jurisdiktion är begränsad. Å andra sidan skulle samma subventionsprogram i en starkt diversifierad ekonomi och som utnyttjas huvudsakligen, eller till övervägande del, av endast ett fåtal industrier tendera att påvisa att vissa företag dominerar i detta avseende” (13). I det aktuella fallet är subventionen endast tillgänglig för värdekedjan rörande oraffinerad palmolja, men inom denna industri för en lång rad av användningsområden. Om panelens resonemang tillämpas på det aktuella fallet, ansåg kommissionen dock att det faktum att OPPF övervägande utnyttjas för att finansiera betalningar för biodiesel kan betraktas som att vissa företag dominerar enligt definitionen ovan, eftersom biodieselindustrin är den huvudsakliga förmånstagaren. Kommissionen konstaterar vidare att biodieselindustrin är en av många industrier i en diversifierad ekonomi (14) och att OPPF nästan uteslutande har stött biodieselindustrin sedan den inrättades. |
| --- | --- |

(78)

Detta konstaterande överensstämmer också med WTO-praxis. I målet EG och vissa medlemsstater – Stora civila luftfartyg förklarade WTO-panelen att ”Den gängse betydelsen av ’dominerande’ omfattar ’som utgör den huvudsakliga eller största beståndsdelen, dominerande’, Följaktligen, ’att vissa företag dominerar vad gäller utnyttjandet {av ett subventionsprogram}’ kan förstås som en situation där ett subventionsprogram huvudsakligen, eller till övervägande del, utnyttjas av vissa företag” (12). I beslutet förklarade panelen vidare att ”om ett subventionsprogram verkar i en ekonomi som består av endast ett fåtal industrier, påvisar det faktum att dessa industrier kan ha varit de huvudsakliga förmånstagarna i ett subventionsprogram inte nödvändigt vis att dessa ’dominerar’ i ’utnyttjandet’. Dessa industriers utnyttjande av subventionsprogrammet återspeglar snarare att diversifieringen i den ekonomiska verksamheten inom den beviljande myndighetens jurisdiktion är begränsad. Å andra sidan skulle samma subventionsprogram i en starkt diversifierad ekonomi och som utnyttjas huvudsakligen, eller till övervägande del, av endast ett fåtal industrier tendera att påvisa att vissa företag dominerar i detta avseende” (13). I det aktuella fallet är subventionen endast tillgänglig för värdekedjan rörande oraffinerad palmolja, men inom denna industri för en lång rad av användningsområden. Om panelens resonemang tillämpas på det aktuella fallet, ansåg kommissionen dock att det faktum att OPPF övervägande utnyttjas för att finansiera betalningar för biodiesel kan betraktas som att vissa företag dominerar enligt definitionen ovan, eftersom biodieselindustrin är den huvudsakliga förmånstagaren. Kommissionen konstaterar vidare att biodieselindustrin är en av många industrier i en diversifierad ekonomi (14) och att OPPF nästan uteslutande har stött biodieselindustrin sedan den inrättades.

12

13

14

| (79) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen därför slutsatsen att de indonesiska myndigheternas åtgärder syftade till att gynna den inhemska biodieselindustrin. Utöver att vara rättsligt selektiva i enlighet med artikel 4.2 a i grundförordningen är de också de facto selektivt riktade enligt artikel 4.2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(79)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen därför slutsatsen att de indonesiska myndigheternas åtgärder syftade till att gynna den inhemska biodieselindustrin. Utöver att vara rättsligt selektiva i enlighet med artikel 4.2 a i grundförordningen är de också de facto selektivt riktade enligt artikel 4.2 c i grundförordningen.

3.2.3.   Slutsats

Slutsats

| (80) | Kommissionen drog preliminärt slutsatsen att de indonesiska myndigheterna genom en uppsättning åtgärder har gett biodieselindustrin stöd, bl.a. genom direkta överföringar av medel via fonden för subvention av biodiesel. De indonesiska myndigheterna beviljade mottagarna en förmån som är selektiv och därmed utgör en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen drog preliminärt slutsatsen att de indonesiska myndigheterna genom en uppsättning åtgärder har gett biodieselindustrin stöd, bl.a. genom direkta överföringar av medel via fonden för subvention av biodiesel. De indonesiska myndigheterna beviljade mottagarna en förmån som är selektiv och därmed utgör en utjämningsbar subvention.

3.2.4.   Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (81) | I enlighet med artikel 5 i grundförordningen beräknade kommissionen storleken på den utjämningsbara subventionen för varje exporterande tillverkare i förhållande till den förmån som mottagaren konstateras få under den tid som subventionsundersökningen avser. Kommissionen bedömde förmånen som det totala belopp som mottogs från OPPF under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 7.2 fördelade kommissionen dessa subventionsbelopp över hela den omsättning som genererats av de exporterande tillverkarnas försäljning av biodiesel under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(81)

I enlighet med artikel 5 i grundförordningen beräknade kommissionen storleken på den utjämningsbara subventionen för varje exporterande tillverkare i förhållande till den förmån som mottagaren konstateras få under den tid som subventionsundersökningen avser. Kommissionen bedömde förmånen som det totala belopp som mottogs från OPPF under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 7.2 fördelade kommissionen dessa subventionsbelopp över hela den omsättning som genererats av de exporterande tillverkarnas försäljning av biodiesel under undersökningsperioden.

| (82) | Följande provisoriska subventionsnivå har fastställts för denna uppsättning åtgärder under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna:






  Företag | Subventionsnivå |
| --- | --- | --- |
| PT Ciliandra Perkasa | 7,91 % |
| PT Intibenua Perkasatama och PT Musim Mas (Musim Mas Group) | 11,83 % |
| PT Pelita Agung Agrindustri och PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata Group) | 12,76 % |
| PT Wilmar Nabati Indonesia och PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar Group) | 12,23 % |

(82)

Följande provisoriska subventionsnivå har fastställts för denna uppsättning åtgärder under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna:

Företag

Subventionsnivå

PT Ciliandra Perkasa

7,91 %

PT Intibenua Perkasatama och PT Musim Mas (Musim Mas Group)

11,83 %

PT Pelita Agung Agrindustri och PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata Group)

12,76 %

PT Wilmar Nabati Indonesia och PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar Group)

12,23 %

3.3.   Offentligt stöd till biodieselindustrin, bl.a. genom tillhandahållande av palmolja mot för låg ersättning

Offentligt stöd till biodieselindustrin, bl.a. genom tillhandahållande av palmolja mot för låg ersättning

3.3.1.   Klagomålet och subventionssystemet

Klagomålet och subventionssystemet

| (83) | Enligt klagomålet är priserna för oraffinerad palmolja snedvridna i Indonesien på grund av myndigheternas ingripande. Klagomålet angav särskilt att de indonesiska myndigheterna har genomdrivit en politik för höga exportskatter på oraffinerad palmolja. Oraffinerad palmolja är den huvudsakliga råvaran för tillverkning av biodiesel i Indonesien och motsvarar omkring 85 % av den totala produktionskostnaden för biodiesel. Enligt klagomålet säkerställer de indonesiska myndigheterna på så sätt att priset på råvaror för tillverkning av biodiesel förblir väsentligt lägre än världsmarknadspriserna, till förmån för de indonesiska biodieseltillverkarna. |
| --- | --- |

(83)

Enligt klagomålet är priserna för oraffinerad palmolja snedvridna i Indonesien på grund av myndigheternas ingripande. Klagomålet angav särskilt att de indonesiska myndigheterna har genomdrivit en politik för höga exportskatter på oraffinerad palmolja. Oraffinerad palmolja är den huvudsakliga råvaran för tillverkning av biodiesel i Indonesien och motsvarar omkring 85 % av den totala produktionskostnaden för biodiesel. Enligt klagomålet säkerställer de indonesiska myndigheterna på så sätt att priset på råvaror för tillverkning av biodiesel förblir väsentligt lägre än världsmarknadspriserna, till förmån för de indonesiska biodieseltillverkarna.

| (84) | Enligt klagomålet införde de indonesiska myndigheterna dessutom i maj 2015 en exportskatt på 50 US-dollar per ton oraffinerad palmolja och en lägre skatt på bearbetade palmoljeprodukter i senare led, där skattesatsen beror på produkten. |
| --- | --- |

(84)

Enligt klagomålet införde de indonesiska myndigheterna dessutom i maj 2015 en exportskatt på 50 US-dollar per ton oraffinerad palmolja och en lägre skatt på bearbetade palmoljeprodukter i senare led, där skattesatsen beror på produkten.

| (85) | Klaganden hävdade att de indonesiska myndigheterna, genom att införa höga exportskatter och avgifter på oraffinerad palmolja, pressar priserna på inhemsk oraffinerad palmolja i Indonesien, och ger biodieseltillverkarna en tydlig förmån. Det uppmuntrar också privata tillverkare av oraffinerad palmolja att sälja sina produkter till indonesiska biodieseltillverkare. Följaktligen hävdar klaganden att de indonesiska myndigheterna anförtror eller ålägger de indonesiska tillverkarna av palmolja att tillhandahålla oraffinerad palmolja till biodieseltillverkarna mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(85)

Klaganden hävdade att de indonesiska myndigheterna, genom att införa höga exportskatter och avgifter på oraffinerad palmolja, pressar priserna på inhemsk oraffinerad palmolja i Indonesien, och ger biodieseltillverkarna en tydlig förmån. Det uppmuntrar också privata tillverkare av oraffinerad palmolja att sälja sina produkter till indonesiska biodieseltillverkare. Följaktligen hävdar klaganden att de indonesiska myndigheterna anförtror eller ålägger de indonesiska tillverkarna av palmolja att tillhandahålla oraffinerad palmolja till biodieseltillverkarna mot för låg ersättning.

| (86) | Undersökningen visade att de indonesiska myndigheterna belägger oraffinerad palmolja med både exportskatt och exportavgift. |
| --- | --- |

(86)

Undersökningen visade att de indonesiska myndigheterna belägger oraffinerad palmolja med både exportskatt och exportavgift.

| (87) | Exportskatten genomfördes första gången 1994. Sedan införandet har den ändrats ett antal gånger. I sin senaste version (dekret nr 140/PMK.010/2016) består exportskatten av en progressiv tulltaxa på oraffinerad palmolja liksom 22 andra produkter, inbegripet biodiesel (som konsekvent är föremål för en lägre tullsats än oraffinerad palmolja). Indonesiska exportörer betalar en progressiv skatt som är knuten till de indonesiska myndigheternas referenspris för export av oraffinerad palmolja. Detta innebär att när myndigheternas referenspris för export ökar så ökar även exporttullen. |
| --- | --- |

(87)

Exportskatten genomfördes första gången 1994. Sedan införandet har den ändrats ett antal gånger. I sin senaste version (dekret nr 140/PMK.010/2016) består exportskatten av en progressiv tulltaxa på oraffinerad palmolja liksom 22 andra produkter, inbegripet biodiesel (som konsekvent är föremål för en lägre tullsats än oraffinerad palmolja). Indonesiska exportörer betalar en progressiv skatt som är knuten till de indonesiska myndigheternas referenspris för export av oraffinerad palmolja. Detta innebär att när myndigheternas referenspris för export ökar så ökar även exporttullen.

| (88) | Om referenspriset är lägre än 750 US-dollar per ton är tullsatsen 0 %. Under undersökningsperioden förblev priset på oraffinerad palmolja lägre än tröskeln på 750 US-dollar per ton och därför var ingen exportskatt tillämplig. |
| --- | --- |

(88)

Om referenspriset är lägre än 750 US-dollar per ton är tullsatsen 0 %. Under undersökningsperioden förblev priset på oraffinerad palmolja lägre än tröskeln på 750 US-dollar per ton och därför var ingen exportskatt tillämplig.

| (89) | Utöver exportskatten införde de indonesiska myndigheterna under undersökningsperioden en exportavgift på oraffinerad palmolja och produkter i senare led. Exportavgiften under undersökningsperioden fastställdes till 50 US-dollar per ton för oraffinerad palmolja och 20 US-dollar per ton för biodiesel. |
| --- | --- |

(89)

Utöver exportskatten införde de indonesiska myndigheterna under undersökningsperioden en exportavgift på oraffinerad palmolja och produkter i senare led. Exportavgiften under undersökningsperioden fastställdes till 50 US-dollar per ton för oraffinerad palmolja och 20 US-dollar per ton för biodiesel.

| (90) | Utöver exportskatten och exportavgiften på oraffinerad palmolja och produkter i senare led ingriper de indonesiska myndigheterna också i marknaden för oraffinerad palmolja genom att faktiskt kontrollera, genom det statsägda företaget PTPN, de inhemska priserna på oraffinerad palmolja för att säkerställa att oraffinerad palmolja säljs till konstlat låga priser. De indonesiska myndigheterna beviljar dessutom tillverkare av oraffinerad palmolja subventioner för att säkerställa att de följer en strategi för att tillhandahålla oraffinerad palmolja till konstlat låga priser. |
| --- | --- |

(90)

Utöver exportskatten och exportavgiften på oraffinerad palmolja och produkter i senare led ingriper de indonesiska myndigheterna också i marknaden för oraffinerad palmolja genom att faktiskt kontrollera, genom det statsägda företaget PTPN, de inhemska priserna på oraffinerad palmolja för att säkerställa att oraffinerad palmolja säljs till konstlat låga priser. De indonesiska myndigheterna beviljar dessutom tillverkare av oraffinerad palmolja subventioner för att säkerställa att de följer en strategi för att tillhandahålla oraffinerad palmolja till konstlat låga priser.

3.3.2.   Tillämpning av bestämmelserna i artikel 28.1 i grundförordningen

Tillämpning av bestämmelserna i artikel 28.1 i grundförordningen

| (91) | Kommissionen underrättade de indonesiska myndigheterna om att den skulle kunna komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen för sin prövning av förekomsten och omfattningen av det påstådda stödet till biodieselindustrin i form av tillhandahållande av oraffinerad palmolja mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen underrättade de indonesiska myndigheterna om att den skulle kunna komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen för sin prövning av förekomsten och omfattningen av det påstådda stödet till biodieselindustrin i form av tillhandahållande av oraffinerad palmolja mot för låg ersättning.

| (92) | Vid inledandet begärde kommissionen att de indonesiska myndigheterna att översända tillägg B till antisubventionsfrågeformuläret (frågeformulär för leverantörer av oraffinerad palmolja) till alla tillverkare och distributörer av palmolja som har tillhandahållit palmolja till de exporterande tillverkarna. Tillägg B består av ett Word-dokument (Appendix B_Input supplier Palm Oil) och ett Excel-ark (Mini questionnaire intended for Suppliers). Efter en begäran från de indonesiska myndigheterna, och med tanke på det betydande antal företag som tillhandahåller den huvudsakliga insatsvaran för den berörda produkten, i en anda av gott samarbete och i syfte att insamla åtminstone vissa relevanta uppgifter för undersökningen, gick kommissionen genom ett e-postmeddelande av den 7 januari 2019 med på att begränsa omfattningen av sin begäran och bad de indonesiska myndigheterna att översända tillägg B och det mindre frågeformuläret till de tio största leverantörerna av oraffinerad palmolja med avseende på volym per exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(92)

Vid inledandet begärde kommissionen att de indonesiska myndigheterna att översända tillägg B till antisubventionsfrågeformuläret (frågeformulär för leverantörer av oraffinerad palmolja) till alla tillverkare och distributörer av palmolja som har tillhandahållit palmolja till de exporterande tillverkarna. Tillägg B består av ett Word-dokument (Appendix B_Input supplier Palm Oil) och ett Excel-ark (Mini questionnaire intended for Suppliers). Efter en begäran från de indonesiska myndigheterna, och med tanke på det betydande antal företag som tillhandahåller den huvudsakliga insatsvaran för den berörda produkten, i en anda av gott samarbete och i syfte att insamla åtminstone vissa relevanta uppgifter för undersökningen, gick kommissionen genom ett e-postmeddelande av den 7 januari 2019 med på att begränsa omfattningen av sin begäran och bad de indonesiska myndigheterna att översända tillägg B och det mindre frågeformuläret till de tio största leverantörerna av oraffinerad palmolja med avseende på volym per exporterande tillverkare.

Appendix B_Input supplier Palm Oil

Mini questionnaire intended for Suppliers

| (93) | I sin skrivelse med begäran om komplettering till de indonesiska myndigheterna av den 1 mars 2019 noterade kommissionen att den inte hade mottagit något svar till tillägg B till frågeformuläret från palmoljeleverantörerna PT Musim Mas, PT Intibenua Perkasatama, PT Pelita Agung Agrindustri och PT Permata Hijau Palm Oleo. Kommissionen underströk särskilt att den inte hade mottagit något svar ens från de statligt ägda leverantörerna av oraffinerad palmolja, inklusive PTPN. Övriga leverantörer av oraffinerad palmolja, inbegripet de som är närstående exporterande tillverkare, följde denna begäran. |
| --- | --- |

(93)

I sin skrivelse med begäran om komplettering till de indonesiska myndigheterna av den 1 mars 2019 noterade kommissionen att den inte hade mottagit något svar till tillägg B till frågeformuläret från palmoljeleverantörerna PT Musim Mas, PT Intibenua Perkasatama, PT Pelita Agung Agrindustri och PT Permata Hijau Palm Oleo. Kommissionen underströk särskilt att den inte hade mottagit något svar ens från de statligt ägda leverantörerna av oraffinerad palmolja, inklusive PTPN. Övriga leverantörer av oraffinerad palmolja, inbegripet de som är närstående exporterande tillverkare, följde denna begäran.

| (94) | I sitt svar på skrivelsen med begäran om komplettering konstaterade de indonesiska myndigheterna att de hade uppfyllt sin skyldighet att meddela relevanta indonesiska leverantörer av oraffinerad palmolja tillägg B och de korta frågeformulären. Som bevis lade de indonesiska myndigheterna fram postmottagningsbevis för relevanta indonesiska leverantörer av oraffinerad palmolja. Ingen annan bevisning lades fram för de indonesiska myndigheternas försök att kontakta dessa leverantörer, särskilt PTPN. En liknande förklaring lades fram under kontrollbesöket på plats hos de indonesiska myndigheterna. Utan avseende på ovanstående översände PTPN aldrig något korrekt ifyllt tillägg B till kommissionen. |
| --- | --- |

(94)

I sitt svar på skrivelsen med begäran om komplettering konstaterade de indonesiska myndigheterna att de hade uppfyllt sin skyldighet att meddela relevanta indonesiska leverantörer av oraffinerad palmolja tillägg B och de korta frågeformulären. Som bevis lade de indonesiska myndigheterna fram postmottagningsbevis för relevanta indonesiska leverantörer av oraffinerad palmolja. Ingen annan bevisning lades fram för de indonesiska myndigheternas försök att kontakta dessa leverantörer, särskilt PTPN. En liknande förklaring lades fram under kontrollbesöket på plats hos de indonesiska myndigheterna. Utan avseende på ovanstående översände PTPN aldrig något korrekt ifyllt tillägg B till kommissionen.

| (95) | När det gäller det påstådda statliga tillhandahållandet av oraffinerad palmolja mot för låg ersättning lämnade de indonesiska myndigheterna inte den information som krävdes och de bevis som kommissionen begärde i sitt frågeformulär och under kontrollbesöket. |
| --- | --- |

(95)

När det gäller det påstådda statliga tillhandahållandet av oraffinerad palmolja mot för låg ersättning lämnade de indonesiska myndigheterna inte den information som krävdes och de bevis som kommissionen begärde i sitt frågeformulär och under kontrollbesöket.

| (96) | Bristen på samarbete i tillräcklig utsträckning innebar att kommissionen inte kunde samla in alla uppgifter som den betraktar som relevanta för bedömningen i denna undersökning. Närmare bestämt kunde kommissionen inte erhålla någon information från de indonesiska myndigheterna om palmoljemarknaden på grundval av direkt information från leverantörerna av oraffinerad palmolja, och har inte heller någon fullständig information vad gäller PTPN:s roll på denna marknad beträffande biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(96)

Bristen på samarbete i tillräcklig utsträckning innebar att kommissionen inte kunde samla in alla uppgifter som den betraktar som relevanta för bedömningen i denna undersökning. Närmare bestämt kunde kommissionen inte erhålla någon information från de indonesiska myndigheterna om palmoljemarknaden på grundval av direkt information från leverantörerna av oraffinerad palmolja, och har inte heller någon fullständig information vad gäller PTPN:s roll på denna marknad beträffande biodieselindustrin.

| (97) | De indonesiska myndigheterna hävdade att de hade tillhandahållit aggregerade uppgifter gällande PTPN som också skulle innehålla uppgifter som begärdes i tillägg B till frågeformuläret. I detta avseende konstaterade kommissionen att de indonesiska myndigheterna tillhandahöll uppgifter avseende PTPN som svar på frågeformuläret, vilka omfattade information om dess ledningsstruktur, årsrapporter och transaktionsuppgifter. Kommissionen noterade dock att den inte hade mottagit någon av den detaljerade information som begärdes i tillägg B till frågeformuläret som skulle ha gjort det möjligt att fullt ut förstå PTPN:s roll på palmoljemarknaden och de andra relevanta tillverkarnas roll. |
| --- | --- |

(97)

De indonesiska myndigheterna hävdade att de hade tillhandahållit aggregerade uppgifter gällande PTPN som också skulle innehålla uppgifter som begärdes i tillägg B till frågeformuläret. I detta avseende konstaterade kommissionen att de indonesiska myndigheterna tillhandahöll uppgifter avseende PTPN som svar på frågeformuläret, vilka omfattade information om dess ledningsstruktur, årsrapporter och transaktionsuppgifter. Kommissionen noterade dock att den inte hade mottagit någon av den detaljerade information som begärdes i tillägg B till frågeformuläret som skulle ha gjort det möjligt att fullt ut förstå PTPN:s roll på palmoljemarknaden och de andra relevanta tillverkarnas roll.

| (98) | Efter att ha mottagit skrivelsen som informerade de indonesiska myndigheterna om den eventuella tillämpningen av artikel 28 i grundförordningen, lämnade de indonesiska myndigheterna ett svar till tillägg B för PTPN den 30 juni 2019. Kommissionen noterade dock att svaret lämnades långt efter fristen för inlämnande av den informationen (den 12 mars 2019, förlängd av kommissionen till den 14 mars 2019) och efter det att kontrollbesöket på plats hos de indonesiska myndigheterna hade ägt rum. Kommissionen ansåg därför att inlagan inte hade lämnats i tid, inte kunde kontrolleras och att de indonesiska myndigheterna inte hade handlat efter bästa förmåga i enlighet med artikel 28 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(98)

Efter att ha mottagit skrivelsen som informerade de indonesiska myndigheterna om den eventuella tillämpningen av artikel 28 i grundförordningen, lämnade de indonesiska myndigheterna ett svar till tillägg B för PTPN den 30 juni 2019. Kommissionen noterade dock att svaret lämnades långt efter fristen för inlämnande av den informationen (den 12 mars 2019, förlängd av kommissionen till den 14 mars 2019) och efter det att kontrollbesöket på plats hos de indonesiska myndigheterna hade ägt rum. Kommissionen ansåg därför att inlagan inte hade lämnats i tid, inte kunde kontrolleras och att de indonesiska myndigheterna inte hade handlat efter bästa förmåga i enlighet med artikel 28 i grundförordningen.

| (99) | I avsaknad av information som tydde på motsatsen från de indonesiska myndigheterna har kommissionen delvis förlitat sig på tillgängliga uppgifter för sina slutsatser om dessa aspekter av undersökningen, i enlighet med artikel 28 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(99)

I avsaknad av information som tydde på motsatsen från de indonesiska myndigheterna har kommissionen delvis förlitat sig på tillgängliga uppgifter för sina slutsatser om dessa aspekter av undersökningen, i enlighet med artikel 28 i grundförordningen.

3.3.3.   Analys

Analys

| (100) | För att kunna fastställa att det rör sig om en utjämningsbar subvention måste tre faktorer föreligga, nämligen a) ett finansiellt bidrag eller inkomststöd/prisstöd b) en förmån, och c) selektivitet (artikel 3 i grundförordningen) (15). |
| --- | --- |

(100)

För att kunna fastställa att det rör sig om en utjämningsbar subvention måste tre faktorer föreligga, nämligen a) ett finansiellt bidrag eller inkomststöd/prisstöd b) en förmån, och c) selektivitet (artikel 3 i grundförordningen) (15).

15

| (101) | För att komma fram till en slutsats om den första faktorn undersökte kommissionen om den uppsättning åtgärder som antagits av de indonesiska myndigheterna leder till ett finansiellt bidrag i form av att de offentliga myndigheterna tillhandahåller oraffinerad palmolja mot för låg ersättning till de indonesiska exporterande biodieseltillverkarna, i enlighet med artikel 3.1 a i grundförordningen, och/eller om den uppsättning åtgärder som antagits av de indonesiska myndigheterna faller inom kategorin inkomst-/prisstöd till biodieselindustrin, i enlighet med artikel 3.1 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(101)

För att komma fram till en slutsats om den första faktorn undersökte kommissionen om den uppsättning åtgärder som antagits av de indonesiska myndigheterna leder till ett finansiellt bidrag i form av att de offentliga myndigheterna tillhandahåller oraffinerad palmolja mot för låg ersättning till de indonesiska exporterande biodieseltillverkarna, i enlighet med artikel 3.1 a i grundförordningen, och/eller om den uppsättning åtgärder som antagits av de indonesiska myndigheterna faller inom kategorin inkomst-/prisstöd till biodieselindustrin, i enlighet med artikel 3.1 b i grundförordningen.

3.3.3.1.   Finansiellt bidrag

| (102) | Inledningsvis noterade kommissionen att alla exporterande tillverkare köpte inhemsk oraffinerad palmolja antingen från närstående eller icke närstående företag för bearbetning till raffinerad blekt luktfri palmolja och sedan till biodiesel. |
| --- | --- |

(102)

Inledningsvis noterade kommissionen att alla exporterande tillverkare köpte inhemsk oraffinerad palmolja antingen från närstående eller icke närstående företag för bearbetning till raffinerad blekt luktfri palmolja och sedan till biodiesel.

| (103) | Enligt artikel 3.1 a iv andra strecksatsen i grundförordningen föreligger ett finansiellt bidrag om de offentliga myndigheterna ”anförtror åt eller ålägger ett privat organ att utföra en eller flera av de funktioner som räknas upp i leden i, ii och iii och som normalt ligger inom deras kompetens och rent faktiskt inte skiljer sig från de offentliga myndigheternas normala praxis”. Den typ av funktioner som anges i artikel 3.1 a iii i grundförordningen föreligger när ”offentliga myndigheter tillhandahåller andra varor eller tjänster än sådana som rör allmän infrastruktur, eller köper varor”. Dessa bestämmelser återspeglar leden iii och iv i artikel 1.1 a 1 i subventionsavtalet och bör tolkas och tillämpas mot bakgrund av WTO:s relevanta rättspraxis. |
| --- | --- |

(103)

Enligt artikel 3.1 a iv andra strecksatsen i grundförordningen föreligger ett finansiellt bidrag om de offentliga myndigheterna ”anförtror åt eller ålägger ett privat organ att utföra en eller flera av de funktioner som räknas upp i leden i, ii och iii och som normalt ligger inom deras kompetens och rent faktiskt inte skiljer sig från de offentliga myndigheternas normala praxis”. Den typ av funktioner som anges i artikel 3.1 a iii i grundförordningen föreligger när ”offentliga myndigheter tillhandahåller andra varor eller tjänster än sådana som rör allmän infrastruktur, eller köper varor”. Dessa bestämmelser återspeglar leden iii och iv i artikel 1.1 a 1 i subventionsavtalet och bör tolkas och tillämpas mot bakgrund av WTO:s relevanta rättspraxis.

| (104) | WTO-panelen om amerikanska exportbegränsningar (16) slog fast att de två begreppen ”entrust” (anförtro) och ”direct” (ålägga) i artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet enligt gängse betydelse kräver att myndigheternas agerande måste omfatta en delegering (när det gäller anförtroende) eller order (när det gäller åläggande). Förenta staternas argument om ”orsak och verkan” avvisades därmed och ett uttryckligt och bekräftande agerande i form av en delegering eller order förutsätts. |
| --- | --- |

(104)

WTO-panelen om amerikanska exportbegränsningar (16) slog fast att de två begreppen ”entrust” (anförtro) och ”direct” (ålägga) i artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet enligt gängse betydelse kräver att myndigheternas agerande måste omfatta en delegering (när det gäller anförtroende) eller order (när det gäller åläggande). Förenta staternas argument om ”orsak och verkan” avvisades därmed och ett uttryckligt och bekräftande agerande i form av en delegering eller order förutsätts.

16

| (105) | I ett senare ärende (17) ansåg dock överprövningsorganet att det är alltför stelbent att som standard ersätta orden ”anförtro” och ”ålägga” med ”delegering” och ”order”. Enligt överprövningsorganet förekommer ”anförtroende” när myndigheterna överlåter ansvar på ett privat organ och ”åläggande” avser situationer där myndigheterna utövar sina befogenheter gentemot ett privat organ. |
| --- | --- |

(105)

I ett senare ärende (17) ansåg dock överprövningsorganet att det är alltför stelbent att som standard ersätta orden ”anförtro” och ”ålägga” med ”delegering” och ”order”. Enligt överprövningsorganet förekommer ”anförtroende” när myndigheterna överlåter ansvar på ett privat organ och ”åläggande” avser situationer där myndigheterna utövar sina befogenheter gentemot ett privat organ.

17

| (106) | I båda fallen använder sig en myndighet av ett privat organ som ett ombud för att genomföra det finansiella bidraget och ”i de flesta fall kan det antas att ett anförtroende eller åläggande av funktioner till ett privat organ omfattar någon form av hot eller incitament”. Samtidigt medger artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet inte att medlemsstaterna inför utjämningsåtgärder för produkter ”i de fall en myndighet enbart utövar sina allmänna föreskrivande befogenheter” eller när ett statligt ingripande ”i vissa fall men inte i andra kan leda till ett visst resultat uteslutande beroende på de faktiska omständigheterna och marknadsaktörernas utövande av sitt fria val”. ”Anförtroende” och ”åläggande” innebär i stället att ”myndigheterna har en mer aktiv roll än att bara inta en stödjande hållning”. |
| --- | --- |

(106)

I båda fallen använder sig en myndighet av ett privat organ som ett ombud för att genomföra det finansiella bidraget och ”i de flesta fall kan det antas att ett anförtroende eller åläggande av funktioner till ett privat organ omfattar någon form av hot eller incitament”. Samtidigt medger artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet inte att medlemsstaterna inför utjämningsåtgärder för produkter ”i de fall en myndighet enbart utövar sina allmänna föreskrivande befogenheter” eller när ett statligt ingripande ”i vissa fall men inte i andra kan leda till ett visst resultat uteslutande beroende på de faktiska omständigheterna och marknadsaktörernas utövande av sitt fria val”. ”Anförtroende” och ”åläggande” innebär i stället att ”myndigheterna har en mer aktiv roll än att bara inta en stödjande hållning”.

| (107) | WTO ansåg inte heller att det faktum att ”ett privat organ ges eget handlingsutrymme nödvändigtvis står i strid med ett anförtroende eller åläggande av det privata organet [...] (18). Det kan visserligen finnas fall där det privata organets eget handlingsutrymme är så pass stort att det blir omöjligt att dra några korrekta slutsatser om huruvida det privata organet har anförtrotts eller ålagts (att utföra en viss uppgift), men detta är något som rör sakförhållanden/bevis, som måste hanteras från fall till fall”. |
| --- | --- |

(107)

WTO ansåg inte heller att det faktum att ”ett privat organ ges eget handlingsutrymme nödvändigtvis står i strid med ett anförtroende eller åläggande av det privata organet [...] (18). Det kan visserligen finnas fall där det privata organets eget handlingsutrymme är så pass stort att det blir omöjligt att dra några korrekta slutsatser om huruvida det privata organet har anförtrotts eller ålagts (att utföra en viss uppgift), men detta är något som rör sakförhållanden/bevis, som måste hanteras från fall till fall”.

18

| (108) | I linje med dessa avgöranden från WTO är inte alla myndighetsåtgärder som kan innebära förmåner lika med ett finansiellt bidrag i enlighet med artikel 3 i grundförordningen och artikel 1.1 a i subventionsavtalet. Det måste finnas bevisning för att myndigheterna har en strategi eller ett program som ska gynna den bransch som undersöks (i det här ärendet biodiesel-/biobränsleindustrin), genom att ålägga offentliga eller privata organ (i detta fall tillverkare av oraffinerad palmolja) att tillhandahålla oraffinerad palmolja mot för låg ersättning till biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(108)

I linje med dessa avgöranden från WTO är inte alla myndighetsåtgärder som kan innebära förmåner lika med ett finansiellt bidrag i enlighet med artikel 3 i grundförordningen och artikel 1.1 a i subventionsavtalet. Det måste finnas bevisning för att myndigheterna har en strategi eller ett program som ska gynna den bransch som undersöks (i det här ärendet biodiesel-/biobränsleindustrin), genom att ålägga offentliga eller privata organ (i detta fall tillverkare av oraffinerad palmolja) att tillhandahålla oraffinerad palmolja mot för låg ersättning till biodieselindustrin.

| (109) | I korthet innebär de relevanta avgörandena i WTO följande:






  i) | Avgörandet av huruvida det förekommer ett ”finansiellt bidrag” enligt artikel 1.1 a 1 i subventionsavtalet bör inriktas på egenskaperna hos de offentliga myndigheternas ingripande, inte på effekterna eller resultatet av de offentliga myndigheternas ingripande (19). Det är med andra ord ett välkänt faktum att myndigheter ingriper på marknaden i rollen som lagstiftare och att de när de gör detta ger upphov till effekter på marknaden och dess aktörer. I detta hänseende kan exempelvis en myndighet lagligen införa exportavgifter för att generera intäkter från en vara som är mycket konkurrenskraftig på de internationella marknaderna. Däremot går det inte att legitimt införa exportbegränsningar när det står klart att användningen av detta instrument tillsammans med andra mekanismer för att behålla råvaror inom landet och tvinga leverantörer att sälja till priser som är lägre än marknadspriserna ingår i en större plan som de offentliga myndigheterna har utformat för att stödja en viss industri eller uppsättning industrier i syfte att stärka deras konkurrenskraft. Typen av myndighetsåtgärd, inbegripet dess sammanhang, mål och syfte, är därför relevant för bedömningen av komponenten ”finansiellt bidrag”. |
| --- | --- | --- |

(109)

I korthet innebär de relevanta avgörandena i WTO följande:

i)

Avgörandet av huruvida det förekommer ett ”finansiellt bidrag” enligt artikel 1.1 a 1 i subventionsavtalet bör inriktas på egenskaperna hos de offentliga myndigheternas ingripande, inte på effekterna eller resultatet av de offentliga myndigheternas ingripande (19). Det är med andra ord ett välkänt faktum att myndigheter ingriper på marknaden i rollen som lagstiftare och att de när de gör detta ger upphov till effekter på marknaden och dess aktörer. I detta hänseende kan exempelvis en myndighet lagligen införa exportavgifter för att generera intäkter från en vara som är mycket konkurrenskraftig på de internationella marknaderna. Däremot går det inte att legitimt införa exportbegränsningar när det står klart att användningen av detta instrument tillsammans med andra mekanismer för att behålla råvaror inom landet och tvinga leverantörer att sälja till priser som är lägre än marknadspriserna ingår i en större plan som de offentliga myndigheterna har utformat för att stödja en viss industri eller uppsättning industrier i syfte att stärka deras konkurrenskraft. Typen av myndighetsåtgärd, inbegripet dess sammanhang, mål och syfte, är därför relevant för bedömningen av komponenten ”finansiellt bidrag”.

egenskaperna

effekterna

resultatet

19

lagstiftare

effekter

| ii) | ”Anförtroende” eller ”åläggande” skulle omfatta ett uttryckligt och bekräftande agerande riktat mot en viss part i förhållande till en viss uppgift eller skyldighet, vilket är något helt annat än en situation där offentliga myndigheter ingriper på marknaden på ett sätt som kanske eller kanske inte får ett visst resultat med tanke på sakförhållandena och aktörernas utövande av sitt fria val på den marknaden. Den avgörande frågan bakom begreppen ”anförtroende” eller ”åläggande” är huruvida det berörda beteendet, dvs. det finansiella bidraget i form av tillhandahållande av varor mot för låg ersättning, kan hänföras till de offentliga myndigheterna eller fortfarande är de privata aktörernas fria val med hänsyn till marknaden, t.ex. i fråga om lagstadgade begränsningar (20). |
| --- | --- |

ii)

”Anförtroende” eller ”åläggande” skulle omfatta ett uttryckligt och bekräftande agerande riktat mot en viss part i förhållande till en viss uppgift eller skyldighet, vilket är något helt annat än en situation där offentliga myndigheter ingriper på marknaden på ett sätt som kanske eller kanske inte får ett visst resultat med tanke på sakförhållandena och aktörernas utövande av sitt fria val på den marknaden. Den avgörande frågan bakom begreppen ”anförtroende” eller ”åläggande” är huruvida det berörda beteendet, dvs. det finansiella bidraget i form av tillhandahållande av varor mot för låg ersättning, kan hänföras till de offentliga myndigheterna eller fortfarande är de privata aktörernas fria val med hänsyn till marknaden, t.ex. i fråga om lagstadgade begränsningar (20).

resultat

20

| iii) | Artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet är i princip en bestämmelse mot kringgående. För att det ska föreligga anförtroende eller åläggande måste de offentliga myndigheterna därför överlåta ansvaret på ett privat organ eller utöva sina befogenheter gentemot ett privat organ för att åstadkomma ett finansiellt bidrag. I de flesta fall kan det antas att ett anförtroende eller åläggande av funktioner till ett privat organ omfattar någon form av hot eller incitament, vilket i sin tur är ett bevis på anförtroende eller åläggande (21). Det är dock sannolikt att offentliga myndigheter har andra möjligheter att utöva befogenheter gentemot ett privat organ, varav en del kan vara ”mer subtila” än en order och de kanske inte har samma grad av tvång (22). |
| --- | --- |

iii)

Artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet är i princip en bestämmelse mot kringgående. För att det ska föreligga anförtroende eller åläggande måste de offentliga myndigheterna därför överlåta ansvaret på ett privat organ eller utöva sina befogenheter gentemot ett privat organ för att åstadkomma ett finansiellt bidrag. I de flesta fall kan det antas att ett anförtroende eller åläggande av funktioner till ett privat organ omfattar någon form av hot eller incitament, vilket i sin tur är ett bevis på anförtroende eller åläggande (21). Det är dock sannolikt att offentliga myndigheter har andra möjligheter att utöva befogenheter gentemot ett privat organ, varav en del kan vara ”mer subtila” än en order och de kanske inte har samma grad av tvång (22).

21

22

| iv) | Det måste finnas ett ”påvisbart samband” mellan de offentliga myndigheternas agerande och det privata organets beteende (23). Det finns ingen anledning till att ett fall av anförtroende eller åläggande från de offentliga myndigheternas sida inte skulle kunna förutsättas med hjälp av indirekta bevis (t.ex. underförstådda och informella fall av delegering eller order), förutsatt att den bevisningen har bevisvärde och är övertygande (24). I detta avseende kan bevis för de offentliga myndigheternas avsikt att stödja industrin i senare marknadsled (t.ex. genom offentligt tillkännagiven politik eller statliga beslut, eller genom andra offentliga åtgärder), eller förekomsten av andra offentliga åtgärder som säkerställer ett visst resultat på marknaden (t.ex. en exportbegränsning tillsammans med en offentlig åtgärd som hindrar aktörer som omfattas av de begränsningarna från att lagra sina produkter), vara relevanta för att fastställa huruvida det rör sig om ett finansiellt bidrag enligt artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet (särskilt som en indirekt metod för de offentliga myndigheterna att tillhandahålla varor, i enlighet med led iii). Under vissa omständigheter kan offentliga myndigheters ”vägledning” utgöra ett åläggande (25). Förekomsten av vissa effekter på marknaden (t.ex. minskade priser) kan också vara en faktor som behöver tas med i beräkningen tillsammans med all övrig tillgänglig bevisning, inbegripet möjligheten att förutse dessa effekter i ett visst sammanhang. Slutligen kan ett privat organ, beroende på omständigheterna, besluta sig för att inte utföra en funktion som den har anförtrotts eller ålagts, trots eventuella negativa följder. Detta bevisar dock inte i sig att det privata organet inte har varit föremål för ett anförtroende eller åläggande (26). |
| --- | --- |

iv)

Det måste finnas ett ”påvisbart samband” mellan de offentliga myndigheternas agerande och det privata organets beteende (23). Det finns ingen anledning till att ett fall av anförtroende eller åläggande från de offentliga myndigheternas sida inte skulle kunna förutsättas med hjälp av indirekta bevis (t.ex. underförstådda och informella fall av delegering eller order), förutsatt att den bevisningen har bevisvärde och är övertygande (24). I detta avseende kan bevis för de offentliga myndigheternas avsikt att stödja industrin i senare marknadsled (t.ex. genom offentligt tillkännagiven politik eller statliga beslut, eller genom andra offentliga åtgärder), eller förekomsten av andra offentliga åtgärder som säkerställer ett visst resultat på marknaden (t.ex. en exportbegränsning tillsammans med en offentlig åtgärd som hindrar aktörer som omfattas av de begränsningarna från att lagra sina produkter), vara relevanta för att fastställa huruvida det rör sig om ett finansiellt bidrag enligt artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet (särskilt som en indirekt metod för de offentliga myndigheterna att tillhandahålla varor, i enlighet med led iii). Under vissa omständigheter kan offentliga myndigheters ”vägledning” utgöra ett åläggande (25). Förekomsten av vissa effekter på marknaden (t.ex. minskade priser) kan också vara en faktor som behöver tas med i beräkningen tillsammans med all övrig tillgänglig bevisning, inbegripet möjligheten att förutse dessa effekter i ett visst sammanhang. Slutligen kan ett privat organ, beroende på omständigheterna, besluta sig för att inte utföra en funktion som den har anförtrotts eller ålagts, trots eventuella negativa följder. Detta bevisar dock inte i sig att det privata organet inte har varit föremål för ett anförtroende eller åläggande (26).

23

24

kan

25

effekter

26

| (110) | I linje med denna rättspraxis har kommissionen mycket noggrant granskat vilken typ av ingripanden det handlar om från de indonesiska myndigheternas sida (gäller myndigheternas ingripanden anförtroende eller åläggande för tillverkare av oraffinerad palmolja) vilken typ av organ åläggandena gäller (är tillverkare av oraffinerad palmolja privata organ i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen?) och vilka åtgärder det handlar om för dessa organ (har dessa tillverkare av oraffinerad palmolja tillhandahållit oraffinerad palmolja till den indonesiska biodieselindustrin mot för låg ersättning och därmed agerat som ombud för de indonesiska myndigheterna?). Kommissionen har vidare undersökt om den funktion som utförts normalt skulle ligga inom myndigheternas kompetens (är tillhandahållandet av oraffinerad palmolja mot för låg ersättning till biodieseltillverkare i Indonesien en normal verksamhet för myndigheterna?) och om denna funktion rent faktiskt inte skiljer sig från myndigheternas normala praxis (skiljer sig själva tillhandahållandet av oraffinerad palmolja från tillverkarna rent faktiskt från vad myndigheterna skulle ha gjort själva?). |
| --- | --- |

(110)

I linje med denna rättspraxis har kommissionen mycket noggrant granskat vilken typ av ingripanden det handlar om från de indonesiska myndigheternas sida (gäller myndigheternas ingripanden anförtroende eller åläggande för tillverkare av oraffinerad palmolja) vilken typ av organ åläggandena gäller (är tillverkare av oraffinerad palmolja privata organ i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen?) och vilka åtgärder det handlar om för dessa organ (har dessa tillverkare av oraffinerad palmolja tillhandahållit oraffinerad palmolja till den indonesiska biodieselindustrin mot för låg ersättning och därmed agerat som ombud för de indonesiska myndigheterna?). Kommissionen har vidare undersökt om den funktion som utförts normalt skulle ligga inom myndigheternas kompetens (är tillhandahållandet av oraffinerad palmolja mot för låg ersättning till biodieseltillverkare i Indonesien en normal verksamhet för myndigheterna?) och om denna funktion rent faktiskt inte skiljer sig från myndigheternas normala praxis (skiljer sig själva tillhandahållandet av oraffinerad palmolja från tillverkarna rent faktiskt från vad myndigheterna skulle ha gjort själva?).

3.3.3.2.   Anförtroende eller åläggande för tillverkare av oraffinerad palmolja från de indonesiska myndigheterna

| (111) | Mot bakgrund av den rättspraxis från WTO som avses i skälen 104–109, undersökte kommissionen först om de indonesiska myndigheternas stöd till den indonesiska biodieselindustrin faktiskt är ett mål för en politik från myndigheternas sida och inte bara en ”sidoeffekt” av utövandet av allmänna föreskrivande befogenheter. Kommissionen undersökte särskilt om den snedvridning av priserna som konstaterats var en del av myndigheternas mål eller om de lägre priserna på oraffinerad palmolja snarare var en ”oavsiktlig” biprodukt av myndigheternas allmänna föreskrivande verksamhet. |
| --- | --- |

(111)

Mot bakgrund av den rättspraxis från WTO som avses i skälen 104–109, undersökte kommissionen först om de indonesiska myndigheternas stöd till den indonesiska biodieselindustrin faktiskt är ett mål för en politik från myndigheternas sida och inte bara en ”sidoeffekt” av utövandet av allmänna föreskrivande befogenheter. Kommissionen undersökte särskilt om den snedvridning av priserna som konstaterats var en del av myndigheternas mål eller om de lägre priserna på oraffinerad palmolja snarare var en ”oavsiktlig” biprodukt av myndigheternas allmänna föreskrivande verksamhet.

| (112) | Stödet till biodieselindustrin genomförs genom ett antal åtgärder, huvudsakligen genom den exportskatt och den exportavgift som tas ut på oraffinerad palmolja och genom fonden för subvention av biodiesel. |
| --- | --- |

(112)

Stödet till biodieselindustrin genomförs genom ett antal åtgärder, huvudsakligen genom den exportskatt och den exportavgift som tas ut på oraffinerad palmolja och genom fonden för subvention av biodiesel.

| (113) | Exportskatten på oraffinerad palmolja infördes först av de indonesiska myndigheterna 1994 och har genomgått flera betydande förändringar sedan dess. |
| --- | --- |

(113)

Exportskatten på oraffinerad palmolja infördes först av de indonesiska myndigheterna 1994 och har genomgått flera betydande förändringar sedan dess.

| (114) | Ursprungligen var syftet med exportskatten att säkra den lokala efterfrågan på och stabila priser på matolja. Syftet med förordning 128/PMK.011/2011 var att skydda den inhemska tillgången på matolja och att utveckla tillverkningsindustrierna i senare led. Lagen angav specifikt följande: ”i samband med stödet till palmoljeindustrins insatser i senare led för att öka mervärdet i senare led, är det nödvändigt att omstrukturera exporttullsatsen”. |
| --- | --- |

(114)

Ursprungligen var syftet med exportskatten att säkra den lokala efterfrågan på och stabila priser på matolja. Syftet med förordning 128/PMK.011/2011 var att skydda den inhemska tillgången på matolja och att utveckla tillverkningsindustrierna i senare led. Lagen angav specifikt följande: ”i samband med stödet till palmoljeindustrins insatser i senare led för att öka mervärdet i senare led, är det nödvändigt att omstrukturera exporttullsatsen”.

| (115) | Det indonesiska exportskattesystemet har genomgått flera förändringar sedan 1994, inbegripet ändringar i minimipriset för oraffinerad palmolja på vilken exportskatten är tillämplig, ändringar i skattesatser och av det sätt på vilket satsen beräknas, från en procentandel av försäljningspriset till ett nominellt belopp. Exportskatten infördes faktiskt ursprungligen genom finansministeriets dekret 439/KMK.017/1994. I juli 1997 ändrade dekret nr 300/KMK.01/1997 beräkningsmetoden för exportskatten och export av oraffinerad palmolja blev föremål för en skatt mellan 7,5 % och 22,5 % beroende på de indonesiska myndigheternas referenspris. I september 2007 reviderades beräkningsmetoden för exportskatten ytterligare genom dekreten nr 94/PMK.011/2007 och nr 128/PMK.011/2011. I den senaste förordningen nr 13/2017 som är tillämplig under undersökningsperioden, definierar finansministeriet en progressiv exportskattesats mellan 0 US-dollar per ton (när det internationella priset på oraffinerad palmolja är lägre än 750 US-dollar per ton) och 200 US-dollar per ton när priset på oraffinerad palmolja överstiger 1 250 US-dollar per ton. |
| --- | --- |

(115)

Det indonesiska exportskattesystemet har genomgått flera förändringar sedan 1994, inbegripet ändringar i minimipriset för oraffinerad palmolja på vilken exportskatten är tillämplig, ändringar i skattesatser och av det sätt på vilket satsen beräknas, från en procentandel av försäljningspriset till ett nominellt belopp. Exportskatten infördes faktiskt ursprungligen genom finansministeriets dekret 439/KMK.017/1994. I juli 1997 ändrade dekret nr 300/KMK.01/1997 beräkningsmetoden för exportskatten och export av oraffinerad palmolja blev föremål för en skatt mellan 7,5 % och 22,5 % beroende på de indonesiska myndigheternas referenspris. I september 2007 reviderades beräkningsmetoden för exportskatten ytterligare genom dekreten nr 94/PMK.011/2007 och nr 128/PMK.011/2011. I den senaste förordningen nr 13/2017 som är tillämplig under undersökningsperioden, definierar finansministeriet en progressiv exportskattesats mellan 0 US-dollar per ton (när det internationella priset på oraffinerad palmolja är lägre än 750 US-dollar per ton) och 200 US-dollar per ton när priset på oraffinerad palmolja överstiger 1 250 US-dollar per ton.

| (116) | Under undersökningsperioden, och i enlighet med dekret nr 13/2017, uttrycks exportskatterna på oraffinerad palmolja och övriga palmoljeprodukter i US-dollar i stället för en procentandel av priset. Indonesiens exportskatt kommer dessutom att tillämpas när myndigheternas referenspris överstiger en viss prisnivå. Följaktligen, och enligt de indonesiska myndigheternas inlaga i den amerikanska undersökningen (27)”styr högre exportpriser högre tullsatser”. De indonesiska myndigheterna sammankopplade därför exportsystemet direkt med internationella priser på oraffinerad palmolja, och inte med andra omständigheter, såsom produktionsnivån eller miljöpåverkan. Därför är effekten på de priser som betalas av de exporterande tillverkarna inte en sidoeffekt, utan ett direkt och avsiktligt resultat av de åtgärder som utformats av de indonesiska myndigheterna (28). Enligt den lagstiftning som var tillämplig under undersökningsperioden var den gällande exportskattesatsen för oraffinerad palmolja följande:

  Tabell 1


  Exportskatt på oraffinerad palmolja







  Prisintervall US-dollar | Nytt system
  US-dollar/ton |
| --- | --- | --- |
| < 750 | 0 |
| 750–800 | 3 |
| 800–850 | 18 |
| 850–900 | 33 |
| 900–950 | 52 |
| 950–1 000 | 74 |
| 1 000 –1 050 | 93 |
| 1 050 –1 100 | 116 |
| 1 100 –1 150 | 144 |
| 1 150 –1 200 | 166 |
| 1 200 –1 250 | 183 |
| > 1 250 | 200 |
| Källa: Klagomålet |

(116)

Under undersökningsperioden, och i enlighet med dekret nr 13/2017, uttrycks exportskatterna på oraffinerad palmolja och övriga palmoljeprodukter i US-dollar i stället för en procentandel av priset. Indonesiens exportskatt kommer dessutom att tillämpas när myndigheternas referenspris överstiger en viss prisnivå. Följaktligen, och enligt de indonesiska myndigheternas inlaga i den amerikanska undersökningen (27)”styr högre exportpriser högre tullsatser”. De indonesiska myndigheterna sammankopplade därför exportsystemet direkt med internationella priser på oraffinerad palmolja, och inte med andra omständigheter, såsom produktionsnivån eller miljöpåverkan. Därför är effekten på de priser som betalas av de exporterande tillverkarna inte en sidoeffekt, utan ett direkt och avsiktligt resultat av de åtgärder som utformats av de indonesiska myndigheterna (28). Enligt den lagstiftning som var tillämplig under undersökningsperioden var den gällande exportskattesatsen för oraffinerad palmolja följande:

27

28

Tabell 1

Tabell 1

Exportskatt på oraffinerad palmolja

Exportskatt på oraffinerad palmolja

Prisintervall US-dollar

Nytt system

US-dollar/ton

< 750

0

750–800

3

800–850

18

850–900

33

900–950

52

950–1 000

74

1 000 –1 050

93

1 050 –1 100

116

1 100 –1 150

144

1 150 –1 200

166

1 200 –1 250

183

> 1 250

200

Källa: Klagomålet

Källa:

| (117) | Som förklaras ovan införde de indonesiska myndigheterna också 2015 en exportavgift på oraffinerad palmolja och dess råvaruderivat. Exportavgiften under undersökningsperioden uppgick till 50 US-dollar per ton för oraffinerad palmolja och 30 US-dollar per ton för förädlade produkter. Införandet av exportavgiften sammanföll med en period då de indonesiska priserna var i det närmaste identiska med världsmarknadspriserna. Införandet av exportavgiften låter biodieseltillverkarna köpa oraffinerad palmolja till lägre priser än som annars hade varit tillgängliga. Den inhemska förbrukningen ökade faktiskt markant under 2016 jämfört med 2015 (se tabell 2). |
| --- | --- |

(117)

Som förklaras ovan införde de indonesiska myndigheterna också 2015 en exportavgift på oraffinerad palmolja och dess råvaruderivat. Exportavgiften under undersökningsperioden uppgick till 50 US-dollar per ton för oraffinerad palmolja och 30 US-dollar per ton för förädlade produkter. Införandet av exportavgiften sammanföll med en period då de indonesiska priserna var i det närmaste identiska med världsmarknadspriserna. Införandet av exportavgiften låter biodieseltillverkarna köpa oraffinerad palmolja till lägre priser än som annars hade varit tillgängliga. Den inhemska förbrukningen ökade faktiskt markant under 2016 jämfört med 2015 (se tabell 2).

| (118) | Flera dokument visar att de indonesiska myndigheterna uttryckligen hade som ett politiskt mål att försöka stödja och utveckla biodieselindustrin, särskilt genom att försöka minska de inhemska priserna på insatsvarorna (oraffinerad palmolja) och därigenom tillhandahålla ett finansiellt bidrag till tillverkningen av biodiesel. |
| --- | --- |

(118)

Flera dokument visar att de indonesiska myndigheterna uttryckligen hade som ett politiskt mål att försöka stödja och utveckla biodieselindustrin, särskilt genom att försöka minska de inhemska priserna på insatsvarorna (oraffinerad palmolja) och därigenom tillhandahålla ett finansiellt bidrag till tillverkningen av biodiesel.

| (119) | I detta avseende uttalade sig de indonesiska myndigheterna offentligt om att det verkliga syftet, eller ett av de främsta syftena, med exportskattesystemet är att stödja biodieselindustrin. Indonesiens generaldirektorat för tullar och punktskatter har offentligt tillkännagivit att ”syftet med exporttullarna är att säkerställa tillgången på råvaror och att uppmuntra tillväxten i den inhemska palmoljeindustrin i senare led” (29). Kommissionen noterade därför att exportskattesystemet utformades och genomfördes faktiskt för att stödja de industrier i senare led som använder palmolja, av vilka biodieseltillverkningen är en integrerad del. |
| --- | --- |

(119)

I detta avseende uttalade sig de indonesiska myndigheterna offentligt om att det verkliga syftet, eller ett av de främsta syftena, med exportskattesystemet är att stödja biodieselindustrin. Indonesiens generaldirektorat för tullar och punktskatter har offentligt tillkännagivit att ”syftet med exporttullarna är att säkerställa tillgången på råvaror och att uppmuntra tillväxten i den inhemska palmoljeindustrin i senare led” (29). Kommissionen noterade därför att exportskattesystemet utformades och genomfördes faktiskt för att stödja de industrier i senare led som använder palmolja, av vilka biodieseltillverkningen är en integrerad del.

29

| (120) | Detta konstaterande stöds också av andra offentliga källor som analyserar det exportskattesystem som införts av de indonesiska myndigheterna. Till exempel drog WTO slutsatsen i sin senaste översyn av Indonesiens handelspolitik att ”De politiska målen gällande exportskatter på råvaror omfattar prisstabilisering, främjandet av utvecklingen av bearbetningsanläggningar i senare led och att minska utarmningstakten för icke förnybara gruvresurser.” I sin rapport anmärkte WTO vidare att ”enligt de indonesiska myndigheterna kan exportskatter på basvaror användas för att minska det inhemska priset på primärprodukter för att garantera tillgången på produkter för insatsförbrukning under världsmarknadspriser för inhemska bearbetningsindustrier. Exportskatterna ger därmed incitament till att utveckla inhemska industrier för tillverkning eller bearbetning för export med högre mervärde.” |
| --- | --- |

(120)

Detta konstaterande stöds också av andra offentliga källor som analyserar det exportskattesystem som införts av de indonesiska myndigheterna. Till exempel drog WTO slutsatsen i sin senaste översyn av Indonesiens handelspolitik att ”De politiska målen gällande exportskatter på råvaror omfattar prisstabilisering, främjandet av utvecklingen av bearbetningsanläggningar i senare led och att minska utarmningstakten för icke förnybara gruvresurser.” I sin rapport anmärkte WTO vidare att ”enligt de indonesiska myndigheterna kan exportskatter på basvaror användas för att minska det inhemska priset på primärprodukter för att garantera tillgången på produkter för insatsförbrukning under världsmarknadspriser för inhemska bearbetningsindustrier. Exportskatterna ger därmed incitament till att utveckla inhemska industrier för tillverkning eller bearbetning för export med högre mervärde.”

| (121) | Även OECD nådde samma slutsats i sin rapport 2010 om den ekonomiska effekten av exportrestriktioner för råvaror, och angav att ”exportskatter på palmolja infördes i Indonesien och Malaysia för att stödja utvecklingen av biodiesel- och matoljeindustrierna” och Europaparlamentet konstaterade att ”Indonesien och Thailand använde också exportskatter för att minska det inhemska priset på palmolja respektive ris” (30). |
| --- | --- |

(121)

Även OECD nådde samma slutsats i sin rapport 2010 om den ekonomiska effekten av exportrestriktioner för råvaror, och angav att ”exportskatter på palmolja infördes i Indonesien och Malaysia för att stödja utvecklingen av biodiesel- och matoljeindustrierna” och Europaparlamentet konstaterade att ”Indonesien och Thailand använde också exportskatter för att minska det inhemska priset på palmolja respektive ris” (30).

30

| (122) | Med avseende på exportavgiften, som förklaras i skälen 64–65 förklarade de indonesiska myndigheterna, utan att kunna motivera sitt påstående, att den tas ut för att finansiera OPPF. Kommissionen ansåg dock att den i allt väsentligt utgör en stödmekanism för biodieselindustrin. Medan OPPF:s mandat är bredare än enbart stöd till biodieselindustrin, fann kommissionen bevis på att detta var OPPF:s huvudsakliga verksamhet under undersökningsperioden, som förklaras i skäl 77: den övervägande andelen av OPPF:s medel användes i själva verket för att stödja biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(122)

Med avseende på exportavgiften, som förklaras i skälen 64–65 förklarade de indonesiska myndigheterna, utan att kunna motivera sitt påstående, att den tas ut för att finansiera OPPF. Kommissionen ansåg dock att den i allt väsentligt utgör en stödmekanism för biodieselindustrin. Medan OPPF:s mandat är bredare än enbart stöd till biodieselindustrin, fann kommissionen bevis på att detta var OPPF:s huvudsakliga verksamhet under undersökningsperioden, som förklaras i skäl 77: den övervägande andelen av OPPF:s medel användes i själva verket för att stödja biodieselindustrin.

| (123) | Mot bakgrund av samtliga överväganden ovan, ansåg kommissionen att syftet med det system för exportbegränsningar som de indonesiska myndigheterna infört är att direkt och indirekt understödja biodieselindustrin och att detta inte bara är en ”sidoeffekt” av allmänna regleringsbefogenheter. Långt från en regleringsåtgärd i syfte att generera statliga intäkter, utformades, infördes och genomfördes exportrestriktionerna av de indonesiska myndigheterna med det specifika målet att hålla priset på oraffinerad palmolja på en lägre nivå till förmån för industrierna i senare led (31). |
| --- | --- |

(123)

Mot bakgrund av samtliga överväganden ovan, ansåg kommissionen att syftet med det system för exportbegränsningar som de indonesiska myndigheterna infört är att direkt och indirekt understödja biodieselindustrin och att detta inte bara är en ”sidoeffekt” av allmänna regleringsbefogenheter. Långt från en regleringsåtgärd i syfte att generera statliga intäkter, utformades, infördes och genomfördes exportrestriktionerna av de indonesiska myndigheterna med det specifika målet att hålla priset på oraffinerad palmolja på en lägre nivå till förmån för industrierna i senare led (31).

31

| (124) | Utöver den exportbegränsning som införts av de indonesiska myndigheterna, ingriper de senare på marknaden för att de facto kontrollera priset på oraffinerad palmolja genom det statligt ägda företaget PTPN. |
| --- | --- |

(124)

Utöver den exportbegränsning som införts av de indonesiska myndigheterna, ingriper de senare på marknaden för att de facto kontrollera priset på oraffinerad palmolja genom det statligt ägda företaget PTPN.

| (125) | De indonesiska myndigheterna hävdar att PTPN agerar som en rationell marknadsaktör vid försäljning av oraffinerad palmolja på den inhemska marknaden och att företaget är en oberoende aktör på marknaden. Enligt de bevis som kommissionen förfogar över agerar PTPN dock under starkt inflytande av de indonesiska myndigheterna när det säljer oraffinerad palmolja på den inhemska marknaden, och fungerar i själva verket som en prissättande aktör. |
| --- | --- |

(125)

De indonesiska myndigheterna hävdar att PTPN agerar som en rationell marknadsaktör vid försäljning av oraffinerad palmolja på den inhemska marknaden och att företaget är en oberoende aktör på marknaden. Enligt de bevis som kommissionen förfogar över agerar PTPN dock under starkt inflytande av de indonesiska myndigheterna när det säljer oraffinerad palmolja på den inhemska marknaden, och fungerar i själva verket som en prissättande aktör.

| (126) | Som förklarats i skälen 93–96 påpekade kommissionen preliminärt att PTPN inte samarbetade i undersökningen och inte har lämnat den information som begärts. Företrädare för PTPN var dock närvarande vid kontrollbesöket på plats hos de indonesiska myndigheterna. Vid det tillfället lämnade både PTPN och de indonesiska myndigheterna vissa förklaringar rörande PTPN:s verksamhet, dock utan att lämna någon bevisning till stöd för sina påståenden. Kommissionen baserade därför sin analys på tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(126)

Som förklarats i skälen 93–96 påpekade kommissionen preliminärt att PTPN inte samarbetade i undersökningen och inte har lämnat den information som begärts. Företrädare för PTPN var dock närvarande vid kontrollbesöket på plats hos de indonesiska myndigheterna. Vid det tillfället lämnade både PTPN och de indonesiska myndigheterna vissa förklaringar rörande PTPN:s verksamhet, dock utan att lämna någon bevisning till stöd för sina påståenden. Kommissionen baserade därför sin analys på tillgängliga uppgifter.

| (127) | Kommissionen efterfrågade information om statligt ägande liksom formella indikationer på statlig kontroll av PTPN. Den analyserade även huruvida kontroll utövades på ett meningsfullt sätt. I detta syfte behövde kommissionen förlita sig delvis på tillgängliga uppgifter därför att de indonesiska myndigheterna och PTPN vägrade tillhandahålla bevis på beslutsprocessen inom PTPN. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen efterfrågade information om statligt ägande liksom formella indikationer på statlig kontroll av PTPN. Den analyserade även huruvida kontroll utövades på ett meningsfullt sätt. I detta syfte behövde kommissionen förlita sig delvis på tillgängliga uppgifter därför att de indonesiska myndigheterna och PTPN vägrade tillhandahålla bevis på beslutsprocessen inom PTPN.

| (128) | PTPN är en företagsgrupp som helt ägs av staten och som producerar olika råvaror, inbegripet oraffinerad palmolja. Kommissionen konstaterade dessutom att de indonesiska myndigheterna direkt kontrollerar PTPN. Under kontrollbesöket på plats förklarade de indonesiska myndigheterna och PTPN att den föregående utser alla den senares styresorgan. Närmare bestämt förklarade de indonesiska myndigheterna och PTPN att:






  (a) | De indonesiska myndigheterna direkt utser PTPN:s styrelse i sin helhet. |
| --- | --- | --- |

(128)

PTPN är en företagsgrupp som helt ägs av staten och som producerar olika råvaror, inbegripet oraffinerad palmolja. Kommissionen konstaterade dessutom att de indonesiska myndigheterna direkt kontrollerar PTPN. Under kontrollbesöket på plats förklarade de indonesiska myndigheterna och PTPN att den föregående utser alla den senares styresorgan. Närmare bestämt förklarade de indonesiska myndigheterna och PTPN att:

(a)

De indonesiska myndigheterna direkt utser PTPN:s styrelse i sin helhet.

| (b) | Styrelsen övervakas av ett ”tillsynsorgan” som helt och hållet utses av de indonesiska myndigheterna. och |
| --- | --- |

(b)

Styrelsen övervakas av ett ”tillsynsorgan” som helt och hållet utses av de indonesiska myndigheterna. och

| (c) | Samtliga styrelseorgan rapporterar slutligen till de indonesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(c)

Samtliga styrelseorgan rapporterar slutligen till de indonesiska myndigheterna.

| (129) | Undersökningen visade dessutom att styrelsen ansvarar för alla relevanta beslut som fattas av PTPN:s företag, inbegripet beslut om prisstrategi för försäljning av oraffinerad palmolja liksom antagande av bud för oraffinerad palmolja i samband med det auktionssystem som närmare beskrivs i skäl 132. Mot bakgrund av det företagsstyrningssystem som beskrivs ovan, drog därför kommissionen slutsatsen att de indonesiska myndigheterna i själva verket styr hela beslutsprocessen i PTPN och därmed utövar ett avgörande inflytande på företaget. |
| --- | --- |

(129)

Undersökningen visade dessutom att styrelsen ansvarar för alla relevanta beslut som fattas av PTPN:s företag, inbegripet beslut om prisstrategi för försäljning av oraffinerad palmolja liksom antagande av bud för oraffinerad palmolja i samband med det auktionssystem som närmare beskrivs i skäl 132. Mot bakgrund av det företagsstyrningssystem som beskrivs ovan, drog därför kommissionen slutsatsen att de indonesiska myndigheterna i själva verket styr hela beslutsprocessen i PTPN och därmed utövar ett avgörande inflytande på företaget.

| (130) | På grundval av tillgängliga uppgifter drog kommissionen därför slutsatsen att PTPN kontrolleras av de indonesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(130)

På grundval av tillgängliga uppgifter drog kommissionen därför slutsatsen att PTPN kontrolleras av de indonesiska myndigheterna.

| (131) | Undersökningen fastställde vidare att de indonesiska myndigheterna utövade betydande kontroll över PTPN för att sätta och godta priser på oraffinerad palmolja, och att PTPN är prissättande för den inhemska marknaden för oraffinerad palmolja i Indonesien. |
| --- | --- |

(131)

Undersökningen fastställde vidare att de indonesiska myndigheterna utövade betydande kontroll över PTPN för att sätta och godta priser på oraffinerad palmolja, och att PTPN är prissättande för den inhemska marknaden för oraffinerad palmolja i Indonesien.

| (132) | PTPN anordnar dagliga auktioner för oraffinerad palmolja. För att få tillträde till onlineplattformen måste företagen registrera sig. De bevis som insamlades under undersökningens gång anger att de enda villkor som företag måste uppfylla för registrering är av finansiell karaktär för att garantera deras solvens. Kommissionen konstaterade att det pris till vilket oraffinerad palmolja säljs vid dessa auktioner fastställs av de indonesiska myndigheterna och återspeglar inte icke snedvridna marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(132)

PTPN anordnar dagliga auktioner för oraffinerad palmolja. För att få tillträde till onlineplattformen måste företagen registrera sig. De bevis som insamlades under undersökningens gång anger att de enda villkor som företag måste uppfylla för registrering är av finansiell karaktär för att garantera deras solvens. Kommissionen konstaterade att det pris till vilket oraffinerad palmolja säljs vid dessa auktioner fastställs av de indonesiska myndigheterna och återspeglar inte icke snedvridna marknadsvillkor.

| (133) | Kommissionen intog denna ståndpunkt på grund av PTPN:s beslutsprocess. De indonesiska myndigheterna förklarade särskilt att PTPN fastställer en ”prisuppfattning” innan det inleder den dagliga budgivningsprocessen. Kommissionen kontrollerade dock om PTPN inte är skyldigt att avvisa bud som ligger under denna ”prisuppfattning”. Tvärtom är det så att när den presumtiva köparens pris är lägre än ”prisuppfattningen” hänskjuts ärendet till styrelsen som får besluta att anta anbudet. Under kontrollbesöket på plats bekräftade kommissionen att sådana godtaganden äger rum med jämna mellanrum. Under alla omständigheter anger det faktum att beslut om prissättning fattas av PTPN:s styrelse i vilken de indonesiska myndigheterna är företrädda att de sistnämnda utövar betydande kontroll över PTPN och dess agerande vad gäller prissättningsbeslut. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen intog denna ståndpunkt på grund av PTPN:s beslutsprocess. De indonesiska myndigheterna förklarade särskilt att PTPN fastställer en ”prisuppfattning” innan det inleder den dagliga budgivningsprocessen. Kommissionen kontrollerade dock om PTPN inte är skyldigt att avvisa bud som ligger under denna ”prisuppfattning”. Tvärtom är det så att när den presumtiva köparens pris är lägre än ”prisuppfattningen” hänskjuts ärendet till styrelsen som får besluta att anta anbudet. Under kontrollbesöket på plats bekräftade kommissionen att sådana godtaganden äger rum med jämna mellanrum. Under alla omständigheter anger det faktum att beslut om prissättning fattas av PTPN:s styrelse i vilken de indonesiska myndigheterna är företrädda att de sistnämnda utövar betydande kontroll över PTPN och dess agerande vad gäller prissättningsbeslut.

| (134) | Mot bakgrund av att PTPN:s styrelse utses av och rapporterar till de indonesiska myndigheterna, drog kommissionen slutsatsen att de senare faktiskt sätter priset på oraffinerad palmolja på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(134)

Mot bakgrund av att PTPN:s styrelse utses av och rapporterar till de indonesiska myndigheterna, drog kommissionen slutsatsen att de senare faktiskt sätter priset på oraffinerad palmolja på den inhemska marknaden.

| (135) | Undersökningen visade också att till följd av de indonesiska myndigheternas betydande kontroll agerar PTPN inte som en rationell aktör på marknaden. På grundval av tillgängliga uppgifter verkar det som att PTPN, genom att följa myndigheternas direktiv, har drivits med förlust de senaste åren. Varje rationell aktör, och särskilt en rationell aktör med sådan avgörande vikt på marknaden för oraffinerad palmolja, skulle genom att handla rationellt ha maximerat sin vinst i stället för att gå med förlust. |
| --- | --- |

(135)

Undersökningen visade också att till följd av de indonesiska myndigheternas betydande kontroll agerar PTPN inte som en rationell aktör på marknaden. På grundval av tillgängliga uppgifter verkar det som att PTPN, genom att följa myndigheternas direktiv, har drivits med förlust de senaste åren. Varje rationell aktör, och särskilt en rationell aktör med sådan avgörande vikt på marknaden för oraffinerad palmolja, skulle genom att handla rationellt ha maximerat sin vinst i stället för att gå med förlust.

| (136) | Undersökningen visade också att, genom att införa en exportskatt och en exportavgift på oraffinerad palmolja, försätter de indonesiska myndigheterna PTPN i en irrationell ekonomisk situation, genom att ge företaget incitament att sälja oraffinerad palmolja på den inhemska marknaden för ett lägre pris än den skulle ha fått i avsaknad av dess exportbegränsningar. PTPN berövas därför möjligheten att göra ett rationellt val och uppmuntras att följa den politiska målsättningen bakom exportskatten och exportavgiften. |
| --- | --- |

(136)

Undersökningen visade också att, genom att införa en exportskatt och en exportavgift på oraffinerad palmolja, försätter de indonesiska myndigheterna PTPN i en irrationell ekonomisk situation, genom att ge företaget incitament att sälja oraffinerad palmolja på den inhemska marknaden för ett lägre pris än den skulle ha fått i avsaknad av dess exportbegränsningar. PTPN berövas därför möjligheten att göra ett rationellt val och uppmuntras att följa den politiska målsättningen bakom exportskatten och exportavgiften.

| (137) | Mot bakgrund av ovan drog kommissionen därför slutsatsen att PTPN är ett offentligt organ (32). Tillgänglig bevisning anger att PTPN utövar offentliga myndighetsfunktioner när det säljer oraffinerad palmolja på marknaden och anger det pris som alla övriga leverantörer av oraffinerad palmolja ska följa, vilket åtföljs konsekvent och systematiskt. Som förklaras i skäl 142 visade undersökningen att ingen leverantör av oraffinerad palmolja åt exporterande tillverkare såldes till högre priser än det pris som satts av PTPN. Denna prissättning överensstämmer med de indonesiska myndigheternas politik för oraffinerad palmolja och biodieselsektorn vad gäller räckvidd och innehåll. Eftersom leverantörerna av oraffinerad palmolja inte kunde tillhandahålla tillräcklig information om motsatsen, drog kommissionen slutsatsen att de hade anpassat sina priser till dem som satts av PTPN för att följa det politiska målet att hålla priset på oraffinerad palmolja konstlat lågt. |
| --- | --- |

(137)

Mot bakgrund av ovan drog kommissionen därför slutsatsen att PTPN är ett offentligt organ (32). Tillgänglig bevisning anger att PTPN utövar offentliga myndighetsfunktioner när det säljer oraffinerad palmolja på marknaden och anger det pris som alla övriga leverantörer av oraffinerad palmolja ska följa, vilket åtföljs konsekvent och systematiskt. Som förklaras i skäl 142 visade undersökningen att ingen leverantör av oraffinerad palmolja åt exporterande tillverkare såldes till högre priser än det pris som satts av PTPN. Denna prissättning överensstämmer med de indonesiska myndigheternas politik för oraffinerad palmolja och biodieselsektorn vad gäller räckvidd och innehåll. Eftersom leverantörerna av oraffinerad palmolja inte kunde tillhandahålla tillräcklig information om motsatsen, drog kommissionen slutsatsen att de hade anpassat sina priser till dem som satts av PTPN för att följa det politiska målet att hålla priset på oraffinerad palmolja konstlat lågt.

32

| (138) | Under alla omständigheter, om PTPN skulle betraktas som ett privat organ skulle samma bevis betyda att PTPN åtminstone har anförtrotts eller ålagts av de indonesiska myndigheterna att sätta priset på oraffinerad palmolja på en konstlat låg nivå i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. |
| --- | --- |

(138)

Under alla omständigheter, om PTPN skulle betraktas som ett privat organ skulle samma bevis betyda att PTPN åtminstone har anförtrotts eller ålagts av de indonesiska myndigheterna att sätta priset på oraffinerad palmolja på en konstlat låg nivå i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen.

| (139) | Undersökningen visade dessutom att dagspriset på den inhemska marknaden för oraffinerad palmolja nära följde anbudspriset från PTPN:s dagliga auktioner. |
| --- | --- |

(139)

Undersökningen visade dessutom att dagspriset på den inhemska marknaden för oraffinerad palmolja nära följde anbudspriset från PTPN:s dagliga auktioner.

| (140) | Kommissionen konstaterade att anbudsdata är offentligt tillgängliga för alla företag som är registrerade i PTPN:s datasystem, oavsett om de tidigare har deltagit i enskilda anbudsförfaranden och om de har varit framgångsrika i sin budgivning. Kommissionen kunde kontrollera att PTPN offentliggör resultatet av det dagliga anbudsförfarandet på sin onlineplattform kl. 15:30 på dagen för anbudet, med angivande av det exakta enhetspriset för oraffinerad palmolja. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen konstaterade att anbudsdata är offentligt tillgängliga för alla företag som är registrerade i PTPN:s datasystem, oavsett om de tidigare har deltagit i enskilda anbudsförfaranden och om de har varit framgångsrika i sin budgivning. Kommissionen kunde kontrollera att PTPN offentliggör resultatet av det dagliga anbudsförfarandet på sin onlineplattform kl. 15:30 på dagen för anbudet, med angivande av det exakta enhetspriset för oraffinerad palmolja.

| (141) | Alla exporterande tillverkare bekräftade att de för dagliga förhandlingar för inköp av oraffinerad palmolja med icke statliga leverantörer och att dessa förhandlingar vanligen genomförs när resultaten av PTPN:s förfaranden är tillgängliga, och utgångspriset i förhandlingarna är PTPN:s dagspris. De exporterande tillverkarna förklarade också att differensen mellan PTPN;s priser och det pris som förhandlas med en oberoende leverantör av oraffinerad palmolja huvudsakligen beror på olika logistikkostnader. I detta avseende förklarade de exporterande tillverkarna att PTPN:s anbud utfärdas för leveranser i Dumai (på ön Sumatra) och Belawan som är idealiskt belägen ur logistisk synpunkt. Andra oberoende leverantörer kan finnas på mer avlägsna platser, till exempel på ön Borneo, vilket innebär att logistikkostnaderna ökar. Följaktligen förklarade de exporterande tillverkarna att PTPN-priset tar hänsyn till en justering för transportkostnader. |
| --- | --- |

(141)

Alla exporterande tillverkare bekräftade att de för dagliga förhandlingar för inköp av oraffinerad palmolja med icke statliga leverantörer och att dessa förhandlingar vanligen genomförs när resultaten av PTPN:s förfaranden är tillgängliga, och utgångspriset i förhandlingarna är PTPN:s dagspris. De exporterande tillverkarna förklarade också att differensen mellan PTPN;s priser och det pris som förhandlas med en oberoende leverantör av oraffinerad palmolja huvudsakligen beror på olika logistikkostnader. I detta avseende förklarade de exporterande tillverkarna att PTPN:s anbud utfärdas för leveranser i Dumai (på ön Sumatra) och Belawan som är idealiskt belägen ur logistisk synpunkt. Andra oberoende leverantörer kan finnas på mer avlägsna platser, till exempel på ön Borneo, vilket innebär att logistikkostnaderna ökar. Följaktligen förklarade de exporterande tillverkarna att PTPN-priset tar hänsyn till en justering för transportkostnader.

| (142) | Kommissionen kunde kontrollera att priset per enhet som betalades av de exporterande tillverkarna till de icke statligt ägda tillverkarna av oraffinerad palmolja under undersökningsperioden alltid var detsamma eller lägre än PTPN-priset för den dagen. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen kunde kontrollera att priset per enhet som betalades av de exporterande tillverkarna till de icke statligt ägda tillverkarna av oraffinerad palmolja under undersökningsperioden alltid var detsamma eller lägre än PTPN-priset för den dagen.

| (143) | Kommissionen drog därför slutsatsen, på grundval av all tillgänglig bevisning att alla oberoende leverantörer av oraffinerad palmolja i Indonesien, oberoende av storlek, de facto anpassar sina priser till det dagliga PTPN-priset och att varje avvikelse från detta huvudsakligen härrör från logistikkostnader. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen drog därför slutsatsen, på grundval av all tillgänglig bevisning att alla oberoende leverantörer av oraffinerad palmolja i Indonesien, oberoende av storlek, de facto anpassar sina priser till det dagliga PTPN-priset och att varje avvikelse från detta huvudsakligen härrör från logistikkostnader.

| (144) | WTO-praxis förklarade begreppet åläggande av ett privat organ som utövandet av offentliga befogenheter över ett privat organ. I målet Appellate Body in US – Countervailing Duty on DRAM förklarades att åläggande faktiskt omfattar utövande av offentliga befogenheter, men klargjorde också att tolkningen av ”åläggande” begränsat till ”order” skulle vara för snävt eftersom ”(...) offentliga myndigheter sannolikt har andra medel till sitt förfogande för att utöva kontroll över ett privat organ, Vissa av dessa medel kan vara mer diskreta än en ’order’ eller behöver inte omfatta samma grad av tvång”. |
| --- | --- |

(144)

WTO-praxis förklarade begreppet åläggande av ett privat organ som utövandet av offentliga befogenheter över ett privat organ. I målet Appellate Body in US – Countervailing Duty on DRAM förklarades att åläggande faktiskt omfattar utövande av offentliga befogenheter, men klargjorde också att tolkningen av ”åläggande” begränsat till ”order” skulle vara för snävt eftersom ”(...) offentliga myndigheter sannolikt har andra medel till sitt förfogande för att utöva kontroll över ett privat organ, Vissa av dessa medel kan vara mer diskreta än en ’order’ eller behöver inte omfatta samma grad av tvång”.

| (145) | Kommissionen ansåg att genom att organisera en transparent prissättningsmekanism utövar de indonesiska myndigheterna ett av dessa mer diskreta medel för att styra de indonesiska leverantörer av oraffinerad palmolja som överprövningsorganet avser. På grundval av tillgänglig bevisning ansåg kommissionen att, genom att offentliggöra det dagliga priset per enhet på oraffinerad palmolja, sätter i själva verket de indonesiska myndigheterna ett högsta pris till vilket råvaran ska säljas den dagen. Transparensen på marknaden låter köparna anpassa sitt handlande i praktiken genom att inte köpa oraffinerad palmolja från leverantörer som begär ett högre pris än det som de indonesiska myndigheterna har fastställt. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen ansåg att genom att organisera en transparent prissättningsmekanism utövar de indonesiska myndigheterna ett av dessa mer diskreta medel för att styra de indonesiska leverantörer av oraffinerad palmolja som överprövningsorganet avser. På grundval av tillgänglig bevisning ansåg kommissionen att, genom att offentliggöra det dagliga priset per enhet på oraffinerad palmolja, sätter i själva verket de indonesiska myndigheterna ett högsta pris till vilket råvaran ska säljas den dagen. Transparensen på marknaden låter köparna anpassa sitt handlande i praktiken genom att inte köpa oraffinerad palmolja från leverantörer som begär ett högre pris än det som de indonesiska myndigheterna har fastställt.

| (146) | Undersökningen visade också att marknaden är i betydande obalans vad gäller förhandlingsstyrka till förmån för köpare av oraffinerad palmolja. Marknaden för oraffinerad palmolja är i själva verket ganska fragmenterad, där 40 % av utbudet härrör från enskilda jordbrukare, mellan 6 % och 9 % från PTPN och den återstående andelen från ”större” leverantörer (jämfört med enskilda jordbrukare) men med blygsamma marknadsandelar. I motsats till detta, och särskilt vad gäller biodieselindustrin, är köparna större företag med behov av betydande volymer råvaror som de i allmänhet inte helt kan tillgodose via sina egna tillgångar. I detta sammanhang kommer varje köpare att ha en betydande köpkraft, och kan motstå leverantörens försök att begära ett högre pris än det som fastställts av de indonesiska myndigheterna. Kommissionen drog därför slutsatsen att genom transparent kommunikation av dagspriserna på oraffinerad palmolja sätter de indonesiska myndigheterna genom PTPN faktiskt de högsta dagspriserna för oraffinerad palmolja i Indonesien. Ett sådant referenspris motsvarar en vägledning för leverantörer av oraffinerad palmolja att sälja oraffinerad palmolja i Indonesien i enlighet med de politiska målen. |
| --- | --- |

(146)

Undersökningen visade också att marknaden är i betydande obalans vad gäller förhandlingsstyrka till förmån för köpare av oraffinerad palmolja. Marknaden för oraffinerad palmolja är i själva verket ganska fragmenterad, där 40 % av utbudet härrör från enskilda jordbrukare, mellan 6 % och 9 % från PTPN och den återstående andelen från ”större” leverantörer (jämfört med enskilda jordbrukare) men med blygsamma marknadsandelar. I motsats till detta, och särskilt vad gäller biodieselindustrin, är köparna större företag med behov av betydande volymer råvaror som de i allmänhet inte helt kan tillgodose via sina egna tillgångar. I detta sammanhang kommer varje köpare att ha en betydande köpkraft, och kan motstå leverantörens försök att begära ett högre pris än det som fastställts av de indonesiska myndigheterna. Kommissionen drog därför slutsatsen att genom transparent kommunikation av dagspriserna på oraffinerad palmolja sätter de indonesiska myndigheterna genom PTPN faktiskt de högsta dagspriserna för oraffinerad palmolja i Indonesien. Ett sådant referenspris motsvarar en vägledning för leverantörer av oraffinerad palmolja att sälja oraffinerad palmolja i Indonesien i enlighet med de politiska målen.

| (147) | Kommissionen ansåg dessutom att, genom att införa en exportskatt och en exportavgift på oraffinerad palmolja, försätter de indonesiska myndigheterna PTPN i en irrationell ekonomisk situation, genom att ge dem incitament att sälja sina produkter på den inhemska marknaden för ett lägre pris än de skulle ha fått i avsaknad av dessa exportbegränsningar. De berövas därför möjligheten att göra ett rationellt val och uppmuntras att följa den politiska målsättningen bakom exportavgiften. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen ansåg dessutom att, genom att införa en exportskatt och en exportavgift på oraffinerad palmolja, försätter de indonesiska myndigheterna PTPN i en irrationell ekonomisk situation, genom att ge dem incitament att sälja sina produkter på den inhemska marknaden för ett lägre pris än de skulle ha fått i avsaknad av dessa exportbegränsningar. De berövas därför möjligheten att göra ett rationellt val och uppmuntras att följa den politiska målsättningen bakom exportavgiften.

| (148) | Även om inte exportskatten skulle betalas under undersökningsperioden, skulle exportavgiften tillämpas. Detta ledde till att leverantörer av oraffinerad palmolja begränsades i sin verksamhet, eftersom de indonesiska myndigheterna begränsar deras handlingsfrihet att bestämma till vilket pris och var de ska sälja sin produkt. I frånvaro av exportavgiften skulle rationellt handlande leverantörer av oraffinerad palmolja försöka maximera sin vinst genom att sälja större volymer på export i stället för inom landet. |
| --- | --- |

(148)

Även om inte exportskatten skulle betalas under undersökningsperioden, skulle exportavgiften tillämpas. Detta ledde till att leverantörer av oraffinerad palmolja begränsades i sin verksamhet, eftersom de indonesiska myndigheterna begränsar deras handlingsfrihet att bestämma till vilket pris och var de ska sälja sin produkt. I frånvaro av exportavgiften skulle rationellt handlande leverantörer av oraffinerad palmolja försöka maximera sin vinst genom att sälja större volymer på export i stället för inom landet.

| (149) | Genom dessa inskränkningar hindrar därför de indonesiska myndigheterna leverantörer av oraffinerad palmolja att maximera de intäkter som de skulle ha haft i avsaknad av exportavgiften. |
| --- | --- |

(149)

Genom dessa inskränkningar hindrar därför de indonesiska myndigheterna leverantörer av oraffinerad palmolja att maximera de intäkter som de skulle ha haft i avsaknad av exportavgiften.

| (150) | I enlighet med överprövningsorganets slutsats i US – Countervailing Duty on DRAMS, ansåg kommissionen att de indonesiska myndigheterna styr leverantörerna av oraffinerad palmolja i den mening som avses i artikel 1.1 a iv i subventionsavtalet. I detta fall drog överprövningsorganet slutsatsen att ”det kan bli svårt att exakt fastställa, i teorin, vilken typ av offentliga åtgärder som innebär anförtroende eller åläggande och vilka som inte gör det. Den beteckning som används för att beskriva den offentliga åtgärden är inte nödvändigtvis utslagsgivande. Under vissa omständigheter kan, som Sydkorea erkände, offentliga myndigheters ’vägledning’ utgöra ett åläggande. I de flesta fall kan det antas att ett anförtroende eller åläggande av funktioner till ett privat organ omfattar någon form av hot eller incitament, vilket i sin tur är ett bevis på anförtroende eller åläggande. Fastställandet av anförtroende eller åläggande kommer att sammanhänga med fakta i målet”. I detta fall drog kommissionen slutsatsen, med stöd av tillgänglig bevisning, att de indonesiska myndigheterna skapat ett system som ger leverantörer incitament att sälja oraffinerad palmolja till ett visst pris, och därför beordrar dem att göra detta. Som förklaras i skälen 168–169 konstaterade kommissionen att det pris som offentliggjordes av PTPN utgör det högsta priset på Indonesiens inhemska marknad och åtföljs de facto av alla tillverkare av oraffinerad palmolja och biodieseltillverkare på marknaden. Slutligen, med avseende på kravet på någon form av offentligt deltagande, bör det erinras om att PTPN är ett offentligt organ och därmed att dess verksamhet kan betraktas som att de indonesiska myndigheterna agerar på marknaden, och att PTPN:s verksamhet tydligt fungerar som ”påvisbart samband” mellan politiken och beteendet hos de privata organ som agerar som de indonesiska myndigheternas företrädare i genomförandet av politiken. |
| --- | --- |

(150)

I enlighet med överprövningsorganets slutsats i US – Countervailing Duty on DRAMS, ansåg kommissionen att de indonesiska myndigheterna styr leverantörerna av oraffinerad palmolja i den mening som avses i artikel 1.1 a iv i subventionsavtalet. I detta fall drog överprövningsorganet slutsatsen att ”det kan bli svårt att exakt fastställa, i teorin, vilken typ av offentliga åtgärder som innebär anförtroende eller åläggande och vilka som inte gör det. Den beteckning som används för att beskriva den offentliga åtgärden är inte nödvändigtvis utslagsgivande. Under vissa omständigheter kan, som Sydkorea erkände, offentliga myndigheters ’vägledning’ utgöra ett åläggande. I de flesta fall kan det antas att ett anförtroende eller åläggande av funktioner till ett privat organ omfattar någon form av hot eller incitament, vilket i sin tur är ett bevis på anförtroende eller åläggande. Fastställandet av anförtroende eller åläggande kommer att sammanhänga med fakta i målet”. I detta fall drog kommissionen slutsatsen, med stöd av tillgänglig bevisning, att de indonesiska myndigheterna skapat ett system som ger leverantörer incitament att sälja oraffinerad palmolja till ett visst pris, och därför beordrar dem att göra detta. Som förklaras i skälen 168–169 konstaterade kommissionen att det pris som offentliggjordes av PTPN utgör det högsta priset på Indonesiens inhemska marknad och åtföljs de facto av alla tillverkare av oraffinerad palmolja och biodieseltillverkare på marknaden. Slutligen, med avseende på kravet på någon form av offentligt deltagande, bör det erinras om att PTPN är ett offentligt organ och därmed att dess verksamhet kan betraktas som att de indonesiska myndigheterna agerar på marknaden, och att PTPN:s verksamhet tydligt fungerar som ”påvisbart samband” mellan politiken och beteendet hos de privata organ som agerar som de indonesiska myndigheternas företrädare i genomförandet av politiken.

| (151) | Genom dessa åtgärder ger därför de indonesiska myndigheterna leverantörer av oraffinerad palmolja incitament att behålla oraffinerad palmolja i Indonesien, eftersom de inte kan sälja till de högre priser som skulle råda i Indonesien i avsaknad av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(151)

Genom dessa åtgärder ger därför de indonesiska myndigheterna leverantörer av oraffinerad palmolja incitament att behålla oraffinerad palmolja i Indonesien, eftersom de inte kan sälja till de högre priser som skulle råda i Indonesien i avsaknad av dessa åtgärder.

| (152) | I denna bemärkelse ”anförtror” eller ”ålägger” de indonesiska myndigheterna tillverkarna av insatsvarorna funktionen att tillhandahålla varor till de inhemska användarna av oraffinerad palmolja särskilt biodieseltillverkarna, mot för låg ersättning. Tillverkare av oraffinerad palmolja ges ansvar för att skapa en inhemsk marknad i Indonesien till konstlat låga priser. |
| --- | --- |

(152)

I denna bemärkelse ”anförtror” eller ”ålägger” de indonesiska myndigheterna tillverkarna av insatsvarorna funktionen att tillhandahålla varor till de inhemska användarna av oraffinerad palmolja särskilt biodieseltillverkarna, mot för låg ersättning. Tillverkare av oraffinerad palmolja ges ansvar för att skapa en inhemsk marknad i Indonesien till konstlat låga priser.

| (153) | När de indonesiska myndigheterna tillämpar denna uppsättning åtgärder vet de med andra ord hur tillverkarna av oraffinerad palmolja kommer att reagera på åtgärderna och vilka effekterna kommer att bli. Kommissionen fann också bevis för att de indonesiska myndigheterna ingriper i förekommande syfte på marknaden för oraffinerad palmolja för att uppmuntra privata leverantörer av oraffinerad palmolja att följa den skyldighet som ålagts dem. En tidningsartikel förklarade till exempel att ”de indonesiska myndigheterna fortsätter sitt stöd till en hållbar utveckling av palmoljeplantager genom utbetalning av 6,35 miljarder indonesiska rupier för nyplantering till 135 småbrukare i partnerskap med Asian Agri”. I artikeln förklarade vd för OPPF att ”palmolja är en ledande sektor som ger betydande bidrag till Indonesiens ekonomi. Efter 25 år krävs det att vi föryngrar palmoljeindustrin för att säkerställa hög produktivitet i enlighet med industrins behov, hållbar utveckling och ökad välfärd för småbrukare och samhällen” (33). Denna kommentar visade klart hur de indonesiska myndigheterna stöder tillverkare av oraffinerad palmolja huvudsakligen till förmån för biodieseltillverkarna. |
| --- | --- |

(153)

När de indonesiska myndigheterna tillämpar denna uppsättning åtgärder vet de med andra ord hur tillverkarna av oraffinerad palmolja kommer att reagera på åtgärderna och vilka effekterna kommer att bli. Kommissionen fann också bevis för att de indonesiska myndigheterna ingriper i förekommande syfte på marknaden för oraffinerad palmolja för att uppmuntra privata leverantörer av oraffinerad palmolja att följa den skyldighet som ålagts dem. En tidningsartikel förklarade till exempel att ”de indonesiska myndigheterna fortsätter sitt stöd till en hållbar utveckling av palmoljeplantager genom utbetalning av 6,35 miljarder indonesiska rupier för nyplantering till 135 småbrukare i partnerskap med Asian Agri”. I artikeln förklarade vd för OPPF att ”palmolja är en ledande sektor som ger betydande bidrag till Indonesiens ekonomi. Efter 25 år krävs det att vi föryngrar palmoljeindustrin för att säkerställa hög produktivitet i enlighet med industrins behov, hållbar utveckling och ökad välfärd för småbrukare och samhällen” (33). Denna kommentar visade klart hur de indonesiska myndigheterna stöder tillverkare av oraffinerad palmolja huvudsakligen till förmån för biodieseltillverkarna.

33

| (154) | I en annan tidningsartikel anges att ”Indonesien genomför för närvarande ett subventionerat program för nyplantering för små jordbrukare i syfte att öka avkastningen utan att expandera plantagernas storlek. Myndigheterna siktar på att nyplantera 2,4 miljoner hektar palmer fram till 2025” (34) vilket pekar på att de indonesiska myndigheterna subventionerar tillverkare av oraffinerad palmolja för att uppmuntra dem till att följa de politiska målen, |
| --- | --- |

(154)

I en annan tidningsartikel anges att ”Indonesien genomför för närvarande ett subventionerat program för nyplantering för små jordbrukare i syfte att öka avkastningen utan att expandera plantagernas storlek. Myndigheterna siktar på att nyplantera 2,4 miljoner hektar palmer fram till 2025” (34) vilket pekar på att de indonesiska myndigheterna subventionerar tillverkare av oraffinerad palmolja för att uppmuntra dem till att följa de politiska målen,

34

| (155) | Även om leverantörerna av oraffinerad palmolja något kunde minska sin inhemska tillverkning för att anpassa sig till exportskatten och andra restriktiva åtgärder, avstannade inte produktionen och minskade inte heller i betydande omfattning. Tvärtom, dock med undantag av 2015, ökade Indonesiens produktion av oraffinerad palmolja stadigt med mer än 5 % per år, och nådde 41 500 miljoner ton 2018. I detta avseende anger tidningsartikeln hur ”utöver att balansera de offentliga finanserna syftar B20-programmet också till att öka den inhemska förbrukningen av oraffinerad palmolja, mot bakgrund av sjunkande priser i år” (35), vilket visar att de indonesiska myndigheterna, för att garantera att leverantörer av oraffinerad palmolja följer det mål som uppställts, stöder dem genom att på konstlad väg öka deras försäljning. |
| --- | --- |

(155)

Även om leverantörerna av oraffinerad palmolja något kunde minska sin inhemska tillverkning för att anpassa sig till exportskatten och andra restriktiva åtgärder, avstannade inte produktionen och minskade inte heller i betydande omfattning. Tvärtom, dock med undantag av 2015, ökade Indonesiens produktion av oraffinerad palmolja stadigt med mer än 5 % per år, och nådde 41 500 miljoner ton 2018. I detta avseende anger tidningsartikeln hur ”utöver att balansera de offentliga finanserna syftar B20-programmet också till att öka den inhemska förbrukningen av oraffinerad palmolja, mot bakgrund av sjunkande priser i år” (35), vilket visar att de indonesiska myndigheterna, för att garantera att leverantörer av oraffinerad palmolja följer det mål som uppställts, stöder dem genom att på konstlad väg öka deras försäljning.

35

| (156) | Kommissionen drog slutsatsen att detta är ett resultat av att de indonesiska myndigheterna anförtror och ålägger tillverkarna av oraffinerad palmolja att tillhandahålla sin produkt mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen drog slutsatsen att detta är ett resultat av att de indonesiska myndigheterna anförtror och ålägger tillverkarna av oraffinerad palmolja att tillhandahålla sin produkt mot för låg ersättning.

| (157) | I detta avseende ansåg kommissionen att enbart det faktum att exportskatter och/eller exportavgifter som sådana inte uttryckligen nämns i artikel 3.1 a i grundförordningen inte utesluter att de till sin natur motsvarar ett finansiellt bidrag, och därmed skulle omfattas av definitionen av en subvention enligt grundförordningen och subventionsavtalet. Kommissionen gav utförliga bevis på att exportskatten och exportavgiften på oraffinerad palmolja användes för att uppmuntra tillverkarna av oraffinerad palmolja att följa de statliga målen på ett sätt som motsvarar en utjämningsbar subvention i enlighet med artikel 3.1 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(157)

I detta avseende ansåg kommissionen att enbart det faktum att exportskatter och/eller exportavgifter som sådana inte uttryckligen nämns i artikel 3.1 a i grundförordningen inte utesluter att de till sin natur motsvarar ett finansiellt bidrag, och därmed skulle omfattas av definitionen av en subvention enligt grundförordningen och subventionsavtalet. Kommissionen gav utförliga bevis på att exportskatten och exportavgiften på oraffinerad palmolja användes för att uppmuntra tillverkarna av oraffinerad palmolja att följa de statliga målen på ett sätt som motsvarar en utjämningsbar subvention i enlighet med artikel 3.1 a i grundförordningen.

3.3.3.3.   Anförtroende eller åläggande för privata organ i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen.

| (158) | Därefter bedömde kommissionen huruvida tillverkarna av oraffinerad palmolja i Indonesien är privata organ med anförtroende eller åläggande av de indonesiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. |
| --- | --- |

(158)

Därefter bedömde kommissionen huruvida tillverkarna av oraffinerad palmolja i Indonesien är privata organ med anförtroende eller åläggande av de indonesiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen.

| (159) | Undersökningen visade att, med undantag av PTPN är alla tillverkare av oraffinerad palmolja i Indonesien antingen oberoende jordbrukare eller privata företag utan kopplingar till de indonesiska myndigheterna. De oberoende tillverkarna av oraffinerad palmolja utgör mer än 90 % av marknaden och alla exporterande tillverkare fick en del av sina behov av oraffinerad palmolja tillgodosedda från dem. |
| --- | --- |

(159)

Undersökningen visade att, med undantag av PTPN är alla tillverkare av oraffinerad palmolja i Indonesien antingen oberoende jordbrukare eller privata företag utan kopplingar till de indonesiska myndigheterna. De oberoende tillverkarna av oraffinerad palmolja utgör mer än 90 % av marknaden och alla exporterande tillverkare fick en del av sina behov av oraffinerad palmolja tillgodosedda från dem.

| (160) | Kommissionen ansåg därför att, på grundval av tillgänglig information, alla tillverkare av oraffinerad palmolja är privata organ med anförtroende från de indonesiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen för att tillhandahålla oraffinerad palmolja mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen ansåg därför att, på grundval av tillgänglig information, alla tillverkare av oraffinerad palmolja är privata organ med anförtroende från de indonesiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen för att tillhandahålla oraffinerad palmolja mot för låg ersättning.

3.3.3.4.   Tillhandahållande av oraffinerad palmolja mot otillräcklig ersättning

| (161) | Därefter kontrollerade kommissionen huruvida tillverkarna av oraffinerad palmolja faktiskt utförde de indonesiska myndigheternas politik att tillhandahålla oraffinerad palmolja mot för låg ersättning. Detta krävde en noggrann analys av marknadsutvecklingen i Indonesien mot ett lämpligt riktmärke. |
| --- | --- |

(161)

Därefter kontrollerade kommissionen huruvida tillverkarna av oraffinerad palmolja faktiskt utförde de indonesiska myndigheternas politik att tillhandahålla oraffinerad palmolja mot för låg ersättning. Detta krävde en noggrann analys av marknadsutvecklingen i Indonesien mot ett lämpligt riktmärke.

| (162) | Genom en uppsättning åtgärder uppmuntrade de indonesiska myndigheterna tillverkarna av oraffinerad palmolja att sälja till lägre priser lokalt än annars, dvs. i frånvaro av dessa åtgärder skulle tillverkarna ha exporterat oraffinerad palmoljan till högre världsmarknadspriser, eller helt enkelt anpassat sitt utbud och sina priser till marknadens villkor. |
| --- | --- |

(162)

Genom en uppsättning åtgärder uppmuntrade de indonesiska myndigheterna tillverkarna av oraffinerad palmolja att sälja till lägre priser lokalt än annars, dvs. i frånvaro av dessa åtgärder skulle tillverkarna ha exporterat oraffinerad palmoljan till högre världsmarknadspriser, eller helt enkelt anpassat sitt utbud och sina priser till marknadens villkor.

| (163) | Kommissionen ansåg också att bortsett från att de indonesiska myndigheterna hävdar att det pris som PTPN satt för sin oraffinerad palmolja är rättvist eftersom prisuppfattningen grundar sig på Malaysias oraffinerad palmoljeindex, är de inhemska priserna i Indonesien lägre än marknadspriserna. För att nå denna slutsats jämförde kommissionen de inhemska palmoljepriserna i Indonesien med Malaysias priser. Resultatet av jämförelsen visade att de inhemska priserna på oraffinerad palmolja i Indonesien konsekvent är lägre än priserna i Malaysia och att det genomsnittliga priset på oraffinerad palmolja under undersökningsperioden var 540 US-dollar per ton i Indonesien jämfört med 599 US-dollar per ton i Malaysia. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen ansåg också att bortsett från att de indonesiska myndigheterna hävdar att det pris som PTPN satt för sin oraffinerad palmolja är rättvist eftersom prisuppfattningen grundar sig på Malaysias oraffinerad palmoljeindex, är de inhemska priserna i Indonesien lägre än marknadspriserna. För att nå denna slutsats jämförde kommissionen de inhemska palmoljepriserna i Indonesien med Malaysias priser. Resultatet av jämförelsen visade att de inhemska priserna på oraffinerad palmolja i Indonesien konsekvent är lägre än priserna i Malaysia och att det genomsnittliga priset på oraffinerad palmolja under undersökningsperioden var 540 US-dollar per ton i Indonesien jämfört med 599 US-dollar per ton i Malaysia.

| (164) | I sitt svar på frågeformuläret gav de indonesiska myndigheterna i detta avseende historiska data för den inhemska prisutvecklingen jämfört med internationella priser. |
| --- | --- |

(164)

I sitt svar på frågeformuläret gav de indonesiska myndigheterna i detta avseende historiska data för den inhemska prisutvecklingen jämfört med internationella priser.

| (165) | Kommissionen har inte kontrollerat den metod för cif- kostnadsjustering som användes av de indonesiska myndigheterna för att producera ovanstående tabell. De befintliga uppgifterna visar dock tydligt att Indonesiens inhemska priser konstant har varit lägre än världsmarknadspriserna, även om den använda metoden skulle ha varit fördelaktig för de indonesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen har inte kontrollerat den metod för cif- kostnadsjustering som användes av de indonesiska myndigheterna för att producera ovanstående tabell. De befintliga uppgifterna visar dock tydligt att Indonesiens inhemska priser konstant har varit lägre än världsmarknadspriserna, även om den använda metoden skulle ha varit fördelaktig för de indonesiska myndigheterna.

| (166) | Ett liknande resultat kan också erhållas genom att jämföra utvecklingen av de inhemska priserna på oraffinerad palmolja under undersökningsperioden med prisutvecklingen för den oraffinerad palmolja som exporterades från Indonesien. |
| --- | --- |

(166)

Ett liknande resultat kan också erhållas genom att jämföra utvecklingen av de inhemska priserna på oraffinerad palmolja under undersökningsperioden med prisutvecklingen för den oraffinerad palmolja som exporterades från Indonesien.

| (167) | På grundval av den information som tillhandahölls av de indonesiska myndigheterna var de indonesiska inhemska priserna på oraffinerad palmolja under undersökningsperioden omkring 10 % lägre konstant än de indonesiska exportpriserna för oraffinerad palmolja, enligt den indonesiska exportstatistiken. |
| --- | --- |

(167)

På grundval av den information som tillhandahölls av de indonesiska myndigheterna var de indonesiska inhemska priserna på oraffinerad palmolja under undersökningsperioden omkring 10 % lägre konstant än de indonesiska exportpriserna för oraffinerad palmolja, enligt den indonesiska exportstatistiken.

| (168) | Vad gäller de priser som togs ut av icke statligt ägda leverantörer visar också undersökningen att samtligt inköp av oraffinerad palmolja i Indonesien utförs till PTPN:s dagspris, justerat för transportkostnader. PTPN-priset, särskilt för spotmarknaden, motsvarade i själva verket det högsta priset för oraffinerad palmolja den dagen. Detta bekräftades av den information som de exporterande tillverkarna angav i svaren på frågeformuläret. Kommissionen kontrollerade ett antal transaktioner och konstaterade att i samtliga fall var det pris per enhet som betalats till den oberoende leverantören lägre eller identiskt med PTPN:s dagspris. I inget fall bland de kontrollerade transaktionerna kunde kommissionen konstatera ett pris som var högre än PTPN:s dagspris. |
| --- | --- |

(168)

Vad gäller de priser som togs ut av icke statligt ägda leverantörer visar också undersökningen att samtligt inköp av oraffinerad palmolja i Indonesien utförs till PTPN:s dagspris, justerat för transportkostnader. PTPN-priset, särskilt för spotmarknaden, motsvarade i själva verket det högsta priset för oraffinerad palmolja den dagen. Detta bekräftades av den information som de exporterande tillverkarna angav i svaren på frågeformuläret. Kommissionen kontrollerade ett antal transaktioner och konstaterade att i samtliga fall var det pris per enhet som betalats till den oberoende leverantören lägre eller identiskt med PTPN:s dagspris. I inget fall bland de kontrollerade transaktionerna kunde kommissionen konstatera ett pris som var högre än PTPN:s dagspris.

| (169) | Kommissionen ansåg följaktligen att de indonesiska myndigheternas åtgärder beordrar leverantörerna av oraffinerad palmolja att tillhandahålla sin produkt mot för låg ersättning, bland annat till biodieseltillverkarna genom att sätta ett högsta pris på Indonesiens inhemska marknad för oraffinerad palmolja. |
| --- | --- |

(169)

Kommissionen ansåg följaktligen att de indonesiska myndigheternas åtgärder beordrar leverantörerna av oraffinerad palmolja att tillhandahålla sin produkt mot för låg ersättning, bland annat till biodieseltillverkarna genom att sätta ett högsta pris på Indonesiens inhemska marknad för oraffinerad palmolja.

3.3.3.5.   En funktion som normalt ligger inom myndigheternas kompetens och rent faktiskt inte skiljer sig från de offentliga myndigheternas normala praxis

| (170) | När det gäller kriteriet om funktioner som ”normalt ligger inom myndigheternas kompetens”, som ännu inte hade förtydligats ytterligare av panelen, ansåg kommissionen att tillhandahållandet av råvaror som finns i ett land till nationella bolag är en funktion som normalt ligger inom myndigheternas kompetens. Enligt allmän internationell rätt har stater suveränitet över sina egna naturresurser. Även om de har stor frihet att exploatera sina naturtillgångar motsvarar deras egna befogenheter en offentlig regleringsmakt. I detta avseende är det irrelevant huruvida den offentliga makten normalt sett skulle utöva denna befogenhet. Kommissionen konstaterade därför att tillhandahållande av oraffinerad palmolja som finns på indonesisk jord till den indonesiska biodieselindustrin är en funktion som normalt ligger inom myndigheternas kompetens. |
| --- | --- |

(170)

När det gäller kriteriet om funktioner som ”normalt ligger inom myndigheternas kompetens”, som ännu inte hade förtydligats ytterligare av panelen, ansåg kommissionen att tillhandahållandet av råvaror som finns i ett land till nationella bolag är en funktion som normalt ligger inom myndigheternas kompetens. Enligt allmän internationell rätt har stater suveränitet över sina egna naturresurser. Även om de har stor frihet att exploatera sina naturtillgångar motsvarar deras egna befogenheter en offentlig regleringsmakt. I detta avseende är det irrelevant huruvida den offentliga makten normalt sett skulle utöva denna befogenhet. Kommissionen konstaterade därför att tillhandahållande av oraffinerad palmolja som finns på indonesisk jord till den indonesiska biodieselindustrin är en funktion som normalt ligger inom myndigheternas kompetens.

| (171) | När det gäller kriteriet ”rent faktiskt inte skiljer sig” konstaterade kommissionen att denna formulering hade sitt ursprung i panelens rapport från 1960 om översyn i enlighet med artikel XVI.5, där liknande formuleringar användes för producentfinansierade avgifter som inte ansågs skilja sig åt, i egentlig mening, från myndigheters praxis för beskattning och subventionering. Mot denna bakgrund krävs det för detta kriterium ett konstaterande som bekräftar att tillhandahållandet av varor av privata organ som anförtrotts denna funktion rent faktiskt inte skiljer sig från hypotesen att myndigheterna själva hade tillhandahållit sådana varor. Kommissionen anser att så är fallet. I stället för att själva direkt tillhandahålla biodieselindustrin insatsvarorna i syfte att uppnå de indonesiska myndigheternas politiska mål att främja och utveckla biodieselindustrin, inbegripet dess exportpotential, uppmuntrade de indonesiska myndigheterna genom en rad åtgärder privata organ att göra detta på myndigheternas vägnar. I den utsträckning som tillhandahållande av varor genom staten omfattar vissa utgifter (såsom subventioner för insatsvaror eller uteblivna intäkter från försäljning mot för låg ersättning) bör sådana åtgärder betraktas som uppgifter som vanligen räknas till offentliga myndigheters ansvarsområden (36). |
| --- | --- |

(171)

När det gäller kriteriet ”rent faktiskt inte skiljer sig” konstaterade kommissionen att denna formulering hade sitt ursprung i panelens rapport från 1960 om översyn i enlighet med artikel XVI.5, där liknande formuleringar användes för producentfinansierade avgifter som inte ansågs skilja sig åt, i egentlig mening, från myndigheters praxis för beskattning och subventionering. Mot denna bakgrund krävs det för detta kriterium ett konstaterande som bekräftar att tillhandahållandet av varor av privata organ som anförtrotts denna funktion rent faktiskt inte skiljer sig från hypotesen att myndigheterna själva hade tillhandahållit sådana varor. Kommissionen anser att så är fallet. I stället för att själva direkt tillhandahålla biodieselindustrin insatsvarorna i syfte att uppnå de indonesiska myndigheternas politiska mål att främja och utveckla biodieselindustrin, inbegripet dess exportpotential, uppmuntrade de indonesiska myndigheterna genom en rad åtgärder privata organ att göra detta på myndigheternas vägnar. I den utsträckning som tillhandahållande av varor genom staten omfattar vissa utgifter (såsom subventioner för insatsvaror eller uteblivna intäkter från försäljning mot för låg ersättning) bör sådana åtgärder betraktas som uppgifter som vanligen räknas till offentliga myndigheters ansvarsområden (36).

36

3.3.3.6.   Slutsats

| (172) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de åtgärder som antogs av de indonesiska myndigheterna innebar ett finansiellt bidrag i form av offentligt tillhandahållande av oraffinerad palmolja mot för låg ersättning till de indonesiska exporterande tillverkarna av biodiesel enligt artikel 3.1 a iv i grundförordningen. |
| --- | --- |

(172)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de åtgärder som antogs av de indonesiska myndigheterna innebar ett finansiellt bidrag i form av offentligt tillhandahållande av oraffinerad palmolja mot för låg ersättning till de indonesiska exporterande tillverkarna av biodiesel enligt artikel 3.1 a iv i grundförordningen.

3.3.3.7.   Pris- eller inkomststöd

| (173) | Utöver ovanstående och av de skäl som anges nedan ansåg kommissionen att de åtgärder som vidtogs av de indonesiska myndigheterna vid ingripande på marknaden för oraffinerad palmolja kan också betecknas som inkomst- och prisstöd från myndigheterna till förmån för de indonesiska biodieseltillverkarna i den mening som avses i artikel 3.1 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(173)

Utöver ovanstående och av de skäl som anges nedan ansåg kommissionen att de åtgärder som vidtogs av de indonesiska myndigheterna vid ingripande på marknaden för oraffinerad palmolja kan också betecknas som inkomst- och prisstöd från myndigheterna till förmån för de indonesiska biodieseltillverkarna i den mening som avses i artikel 3.1 b i grundförordningen.

| (174) | Kategorierna ”finansiellt bidrag”/”inkomst- eller prisstöd” utesluter i själva verket inte varandra. Överprövningsorganet har bekräftat att ”omfattningen av offentliga åtgärder som kan ge subventioner [inom ramen för ’finansiellt bidrag’] har breddats ytterligare med begreppet 'inkomst- eller prisstöd' i artikel 1.1 a” (37). Denna tolkning stämmer också överens med målet och syftet för subventionsavtalet, vilket är ”att utöka och förbättra Gatt-avtalets olika delar i fråga om användning av subventioner och utjämningsåtgärder” (38). Konstaterandet att en åtgärd motsvarar ett finansiellt bidrag förhindrar därför inte att samma åtgärd också kan betraktas som inkomst- eller prisstöd. På samma sätt kan konstaterandet att en åtgärd inte uppfyller kraven på anförtroende eller åläggande i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen mycket väl omfattas av den bredare kategorin för inkomst- eller prisstöd enligt artikel 3.1 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(174)

Kategorierna ”finansiellt bidrag”/”inkomst- eller prisstöd” utesluter i själva verket inte varandra. Överprövningsorganet har bekräftat att ”omfattningen av offentliga åtgärder som kan ge subventioner [inom ramen för ’finansiellt bidrag’] har breddats ytterligare med begreppet 'inkomst- eller prisstöd' i artikel 1.1 a” (37). Denna tolkning stämmer också överens med målet och syftet för subventionsavtalet, vilket är ”att utöka och förbättra Gatt-avtalets olika delar i fråga om användning av subventioner och utjämningsåtgärder” (38). Konstaterandet att en åtgärd motsvarar ett finansiellt bidrag förhindrar därför inte att samma åtgärd också kan betraktas som inkomst- eller prisstöd. På samma sätt kan konstaterandet att en åtgärd inte uppfyller kraven på anförtroende eller åläggande i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen mycket väl omfattas av den bredare kategorin för inkomst- eller prisstöd enligt artikel 3.1 b i grundförordningen.

37

38

| (175) | Ursprunget till termerna ”inkomst- eller prisstöd” återfinns i artikel XVI i Gatt som är den bestämmelse som artikel 3.1 b i grundförordningen hänvisar till. Artikel XVI i Gatt 1994 omfattar ”alla subventioner, inbegripet varje form av inkomst- eller prisstöd, som direkt eller indirekt har till verkan att öka exporten av en vara från eller minska importen av en vara till dess område”. I denna mening är inkomst- eller prisstöd en annan form av subventionering (39). |
| --- | --- |

(175)

Ursprunget till termerna ”inkomst- eller prisstöd” återfinns i artikel XVI i Gatt som är den bestämmelse som artikel 3.1 b i grundförordningen hänvisar till. Artikel XVI i Gatt 1994 omfattar ”alla subventioner, inbegripet varje form av inkomst- eller prisstöd, som direkt eller indirekt har till verkan att öka exporten av en vara från eller minska importen av en vara till dess område”. I denna mening är inkomst- eller prisstöd en annan form av subventionering (39).

39

| (176) | Orden ”varje form” anger bredden i kategorins omfattning i så måtto att den omfattar varje form som valts av myndigheterna och som medför tillhandahållande av inkomst- eller prisstöd. I denna bemärkelse avser ordboksbetydelsen av ”form””ett av de olika tillstånd i vilket ett föremål existerar eller manifesterar sig; en art, en sort eller ett slag” och även ”ett sätt, en metod, en väg” (40). Följaktligen omfattar ”varje form” varje sätt eller beteende varigenom myndigheterna tillhandahåller någon inkomst- eller prisstöd (41). |
| --- | --- |

(176)

Orden ”varje form” anger bredden i kategorins omfattning i så måtto att den omfattar varje form som valts av myndigheterna och som medför tillhandahållande av inkomst- eller prisstöd. I denna bemärkelse avser ordboksbetydelsen av ”form””ett av de olika tillstånd i vilket ett föremål existerar eller manifesterar sig; en art, en sort eller ett slag” och även ”ett sätt, en metod, en väg” (40). Följaktligen omfattar ”varje form” varje sätt eller beteende varigenom myndigheterna tillhandahåller någon inkomst- eller prisstöd (41).

40

41

| (177) | Med ”stöd” avses ”åtgärden att bidra till att något lyckas eller till att upprätthålla värdet på något” (42). Begreppet ”stöd” används ofta i samband med jordbruk, och syftar därvid på offentliga stödprogram (43). Betydelsen av ”stöd” i artikel 3.1 b i grundförordningen avser det agerande från statens sida som bidrar till framgången för eller upprätthållandet av värdet av priser eller den inkomst som någon erhåller. |
| --- | --- |

(177)

Med ”stöd” avses ”åtgärden att bidra till att något lyckas eller till att upprätthålla värdet på något” (42). Begreppet ”stöd” används ofta i samband med jordbruk, och syftar därvid på offentliga stödprogram (43). Betydelsen av ”stöd” i artikel 3.1 b i grundförordningen avser det agerande från statens sida som bidrar till framgången för eller upprätthållandet av värdet av priser eller den inkomst som någon erhåller.

42

43

| (178) | Kommissionen erkänner att varje åtgärd som staten vidtar kan få oförutsedda bieffekter med slumpartad omfattning på någons inkomst eller leda till att priser på något sätt upprätthålls (44). För att ett sådant stöd ska omfattas av artikel 3.1 b i grundförordningen måste det finnas ett påvisbart samband mellan de statliga åtgärderna och efterföljande effekter av inkomst- eller prisstöd för någon. Ett sådant samband bör fastställas på grundval av all tillgänglig bevisning, inbegripet naturen, utformningen och det förväntade genomförandet av de åtgärder som vidtas av staten. |
| --- | --- |

(178)

Kommissionen erkänner att varje åtgärd som staten vidtar kan få oförutsedda bieffekter med slumpartad omfattning på någons inkomst eller leda till att priser på något sätt upprätthålls (44). För att ett sådant stöd ska omfattas av artikel 3.1 b i grundförordningen måste det finnas ett påvisbart samband mellan de statliga åtgärderna och efterföljande effekter av inkomst- eller prisstöd för någon. Ett sådant samband bör fastställas på grundval av all tillgänglig bevisning, inbegripet naturen, utformningen och det förväntade genomförandet av de åtgärder som vidtas av staten.

44

| (179) | Slutligen inbegriper formuleringen ”enligt artikel XVI i Gatt 1994” varje form av inkomst- eller prisstöd som direkt eller indirekt ökar exporten av ”en vara” från en WTO-medlems område eller minskar importen av denna vara till dess område. Denna potentiella eller faktiska verkan anges uttryckligen i artikel XVI.1 i Gatt 1994: ”... inbegripet varje form av inkomst- eller prisstöd, som direkt eller indirekt har till verkan att öka exporten av en vara från eller minska importen av en vara till dess område.” |
| --- | --- |

(179)

Slutligen inbegriper formuleringen ”enligt artikel XVI i Gatt 1994” varje form av inkomst- eller prisstöd som direkt eller indirekt ökar exporten av ”en vara” från en WTO-medlems område eller minskar importen av denna vara till dess område. Denna potentiella eller faktiska verkan anges uttryckligen i artikel XVI.1 i Gatt 1994: ”... inbegripet varje form av inkomst- eller prisstöd, som direkt eller indirekt har till verkan att öka exporten av en vara från eller minska importen av en vara till dess område.”

| (180) | Sammanfattningsvis omfattar artikel 3.1 b i grundförordningen, i likhet med artikel 1.1 b i subventionsavtalet, offentliga åtgärder i alla former som direkt eller indirekt ger inkomst- eller prisstöd till någon och vars effekter potentiellt eller faktiskt (45) leder till ökad export av en produkt från en WTO-medlems territorium eller minskar importen av den produkten till medlemmens territorium. |
| --- | --- |

(180)

Sammanfattningsvis omfattar artikel 3.1 b i grundförordningen, i likhet med artikel 1.1 b i subventionsavtalet, offentliga åtgärder i alla former som direkt eller indirekt ger inkomst- eller prisstöd till någon och vars effekter potentiellt eller faktiskt (45) leder till ökad export av en produkt från en WTO-medlems territorium eller minskar importen av den produkten till medlemmens territorium.

45

| (181) | I enlighet med denna tolkning, utöver undersökningen av huruvida den uppsättning åtgärder som de indonesiska myndigheterna antagit kan betraktas som ett finansiellt bidrag, analyserade kommission också huruvida de indonesiska myndigheternas åtgärder även kan betraktas som inkomst- eller prisstöd enligt artikel 3.1 b i grundförordningen. Kommissionen undersökte först huruvida de indonesiska myndigheterna avser att stödja inrättandet och utvecklingen av biodieselindustrin, och därefter vilken typ av åtgärder som de indonesiska myndigheterna antog för att stödja biodieselindustrin. För det första undersökte kommissionen om de indonesiska myndigheterna har för avsikt att stödja bildandet och utvecklingen av biodieselindustrin, för det andra vilken typ av åtgärder som de indonesiska myndigheterna hade vidtagit för att stödja biodieselindustrin och för det tredje om dessa åtgärder kunde betraktas som ”någon form av inkomst-/prisstöd” i den mening som avses i artikel XVI i Gatt 1994. Sammantaget kommer kommissionen att undersöka huruvida de indonesiska myndigheterna avsåg att som uttalat politiskt mål stödja utvecklingen av biodieselindustrin, vilka instrument som staten utnyttjade i detta syfte och huruvida dessa instrument eller åtgärder kan betraktas som inkomst- eller prisstöd i den mening som avses i artikel XVI i Gatt 1994. |
| --- | --- |

(181)

I enlighet med denna tolkning, utöver undersökningen av huruvida den uppsättning åtgärder som de indonesiska myndigheterna antagit kan betraktas som ett finansiellt bidrag, analyserade kommission också huruvida de indonesiska myndigheternas åtgärder även kan betraktas som inkomst- eller prisstöd enligt artikel 3.1 b i grundförordningen. Kommissionen undersökte först huruvida de indonesiska myndigheterna avser att stödja inrättandet och utvecklingen av biodieselindustrin, och därefter vilken typ av åtgärder som de indonesiska myndigheterna antog för att stödja biodieselindustrin. För det första undersökte kommissionen om de indonesiska myndigheterna har för avsikt att stödja bildandet och utvecklingen av biodieselindustrin, för det andra vilken typ av åtgärder som de indonesiska myndigheterna hade vidtagit för att stödja biodieselindustrin och för det tredje om dessa åtgärder kunde betraktas som ”någon form av inkomst-/prisstöd” i den mening som avses i artikel XVI i Gatt 1994. Sammantaget kommer kommissionen att undersöka huruvida de indonesiska myndigheterna avsåg att som uttalat politiskt mål stödja utvecklingen av biodieselindustrin, vilka instrument som staten utnyttjade i detta syfte och huruvida dessa instrument eller åtgärder kan betraktas som inkomst- eller prisstöd i den mening som avses i artikel XVI i Gatt 1994.

(a)   
  De indonesiska myndigheternas avsikt att stödja den inhemska biodieselindustrin som ett offentligpolitiskt mål

De indonesiska myndigheternas avsikt att stödja den inhemska biodieselindustrin som ett offentligpolitiskt mål

| (182) | Genom presidentförordning 66/2018 har de indonesiska myndigheterna uttryckligen som politiskt mål att stödja utvecklingen av den inhemska biodieselindustrin. Vissa av de indonesiska myndigheternas offentliga tillkännagivanden som redan rapporterats i punkt 119 visar ett de avser att kontroller priset på oraffinerad palmolja till förmån för biodieseltillverkarna. ”Det politiska syftet med exporttullarna på råvaror omfattar prisstabilisering, främjande av utvecklingen av bearbetningsanläggningar i senare led (...)” eller ”exporttullarnas syfte är att säkerställa tillgången på råvaror och att uppmuntra tillväxten i den inhemska palmoljeindustrin i senare led”. |
| --- | --- |

(182)

Genom presidentförordning 66/2018 har de indonesiska myndigheterna uttryckligen som politiskt mål att stödja utvecklingen av den inhemska biodieselindustrin. Vissa av de indonesiska myndigheternas offentliga tillkännagivanden som redan rapporterats i punkt 119 visar ett de avser att kontroller priset på oraffinerad palmolja till förmån för biodieseltillverkarna. ”Det politiska syftet med exporttullarna på råvaror omfattar prisstabilisering, främjande av utvecklingen av bearbetningsanläggningar i senare led (...)” eller ”exporttullarnas syfte är att säkerställa tillgången på råvaror och att uppmuntra tillväxten i den inhemska palmoljeindustrin i senare led”.

| (183) | Kommissionen fann också bevis för att de indonesiska myndigheterna under årens lopp har fört en tydlig politik för att främja och stödja biodieselindustrins expansion. I en tidningsartikel förklarade generaldirektören för förnybar energi att Indonesien satsar på att göra användningen av blandade biodieselbränslen obligatorisk för alla fordon och tunga maskiner från den 1 september 2018. Det anges vidare i artikeln att ”Indonesiens bensinstationer inte kommer tillåtas att sälja oblandat dieselbränsle när de nya reglerna blir tillämpliga, och att företag som konstateras sälja oblandat bränsle kommer att bötfällas” (46). I detta avseende förklaras i en annan nyhetsartikel att ”Indonesien planerar att införa krav på att allt dieselbränsle i landet ska innehålla biodiesel från och med nästa månad [september 2018] för att öka förbrukningen av palmolja, kraftigt reducera bränsleimporten och minska det stora underskottet i betalningsbalansen”. (understrykning tillfogad) (47) |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen fann också bevis för att de indonesiska myndigheterna under årens lopp har fört en tydlig politik för att främja och stödja biodieselindustrins expansion. I en tidningsartikel förklarade generaldirektören för förnybar energi att Indonesien satsar på att göra användningen av blandade biodieselbränslen obligatorisk för alla fordon och tunga maskiner från den 1 september 2018. Det anges vidare i artikeln att ”Indonesiens bensinstationer inte kommer tillåtas att sälja oblandat dieselbränsle när de nya reglerna blir tillämpliga, och att företag som konstateras sälja oblandat bränsle kommer att bötfällas” (46). I detta avseende förklaras i en annan nyhetsartikel att ”Indonesien planerar att införa krav på att allt dieselbränsle i landet ska innehålla biodiesel från och med nästa månad [september 2018] för att öka förbrukningen av palmolja, kraftigt reducera bränsleimporten och minska det stora underskottet i betalningsbalansen”. (understrykning tillfogad) (47)

46

47

| (184) | I en ytterligare nyhetsartikel förklaras vidare att ”I Indonesien rapporterar Jakarta Post att regeringen gör alla ansträngningar för att stimulera efterfrågan på palmoljebaserad biodiesel, och utforskar hur statsägda kraftbolaget PLN:s dieselbaserade anläggningar kan konverteras till biodiesel. Den studerar också möjligheten att tillåta privatägda energibolag som använder biodiesel snarare än fossil diesel att producera elektricitet för att överföra denna energi direkt till PLN. Staten har redan utökat andelen blandad biodiesel till järnvägar och tungt maskineri utöver vägtransporter” (48). |
| --- | --- |

(184)

I en ytterligare nyhetsartikel förklaras vidare att ”I Indonesien rapporterar Jakarta Post att regeringen gör alla ansträngningar för att stimulera efterfrågan på palmoljebaserad biodiesel, och utforskar hur statsägda kraftbolaget PLN:s dieselbaserade anläggningar kan konverteras till biodiesel. Den studerar också möjligheten att tillåta privatägda energibolag som använder biodiesel snarare än fossil diesel att producera elektricitet för att överföra denna energi direkt till PLN. Staten har redan utökat andelen blandad biodiesel till järnvägar och tungt maskineri utöver vägtransporter” (48).

48

| (185) | Målet att stödja biodieselindustrin bekräftades vidare av offentliga deklarationer av den biträdande ministern för livsmedel och jordbruk. I en tidningsartikel förklarade han att ”Indonesiens biodieseltillverkning kan öka med 40 % för att nå 7 miljoner ton 2019, en ökning från 5 miljoner ton i år [2018] till följd av ett nytt program för att öka den lokala förbrukningen av biodiesel”. (understrykning tillfogad) (49) |
| --- | --- |

(185)

Målet att stödja biodieselindustrin bekräftades vidare av offentliga deklarationer av den biträdande ministern för livsmedel och jordbruk. I en tidningsartikel förklarade han att ”Indonesiens biodieseltillverkning kan öka med 40 % för att nå 7 miljoner ton 2019, en ökning från 5 miljoner ton i år [2018] till följd av ett nytt program för att öka den lokala förbrukningen av biodiesel”. (understrykning tillfogad) (49)

ett nytt program för att öka den lokala förbrukningen av biodiesel

49

| (186) | De indonesiska myndigheterna har uttryckligen tillkännagivit sitt stöd för biodieselindustrin genom inrättandet av OPPF vars politiska mandat faktiskt är att uteslutande understödja biodieselindustrin. Detta stöd fortsatte också efter undersökningsperiodens slut, eftersom medel utbetalades till biodieseltillverkarna under denna period och fram till augusti 2018. OPPF:s mål klargjordes också tydligt i offentliga tillkännagivanden. I en tidningsartikel förklarade OPPF att den är ”förvissad om att den kan åta sig ytterligare subventioner som ska betalas ut till tillverkare enligt regeringens nya politik för biodiesel under resten av året” och vd:n för fonden förklarade vidare att ”fonden har samlat in 6 400 miljarder rupier från exportavgiften på palmolja under första halvåret 2018, vilket motsvarar närmare 60 procent av årets mål på 10 900 miljarder rupier, av vilket större delen används som incitament för att stödja produktionen av förnybar energi”. I samma artikel förklaras också att ”politiken [blandningsskyldigheten] kommer också att blåsa upp de subventioner som betalas ut till 19 biodieseltillverkare, bland annat Wilmar och Sinar Mas Group. Fonden som även kallas BPDPKS uppskattar att politiken skulle fördubbla efterfrågan på biobränsle under andra halvåret i år till 2,1 miljoner kiloliter” (50). |
| --- | --- |

(186)

De indonesiska myndigheterna har uttryckligen tillkännagivit sitt stöd för biodieselindustrin genom inrättandet av OPPF vars politiska mandat faktiskt är att uteslutande understödja biodieselindustrin. Detta stöd fortsatte också efter undersökningsperiodens slut, eftersom medel utbetalades till biodieseltillverkarna under denna period och fram till augusti 2018. OPPF:s mål klargjordes också tydligt i offentliga tillkännagivanden. I en tidningsartikel förklarade OPPF att den är ”förvissad om att den kan åta sig ytterligare subventioner som ska betalas ut till tillverkare enligt regeringens nya politik för biodiesel under resten av året” och vd:n för fonden förklarade vidare att ”fonden har samlat in 6 400 miljarder rupier från exportavgiften på palmolja under första halvåret 2018, vilket motsvarar närmare 60 procent av årets mål på 10 900 miljarder rupier, av vilket större delen används som incitament för att stödja produktionen av förnybar energi”. I samma artikel förklaras också att ”politiken [blandningsskyldigheten] kommer också att blåsa upp de subventioner som betalas ut till 19 biodieseltillverkare, bland annat Wilmar och Sinar Mas Group. Fonden som även kallas BPDPKS uppskattar att politiken skulle fördubbla efterfrågan på biobränsle under andra halvåret i år till 2,1 miljoner kiloliter” (50).

50

| (187) | Därav drog kommissionen slutsatsen att de indonesiska myndigheterna hade en uppenbar avsikt att stödja bildandet och utvecklingen av den indonesiska biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(187)

Därav drog kommissionen slutsatsen att de indonesiska myndigheterna hade en uppenbar avsikt att stödja bildandet och utvecklingen av den indonesiska biodieselindustrin.

(a)   
  Statliga åtgärder för utveckling av biodieselindustrin

Statliga åtgärder för utveckling av biodieselindustrin

| (188) | De indonesiska myndigheterna ingriper genom flera instrument på marknaden för oraffinerad palmolja för att stärka utvecklingen av biodieselindustrin. För det första har de indonesiska myndigheterna inrättat ett system för exportbegränsningar (genom exportskatter och exportavgifter) som används för att pressa priserna på oraffinerad palmolja i Indonesien till förmån för industrierna i senare led, inbegripet biodieseltillverkarna. För det andra sätter de indonesiska myndigheterna, genom det statligt ägda PTNP, priserna på oraffinerad palmolja på konstlat låga nivåer, vilket övriga leverantörer av oraffinerad palmolja följer i enlighet med det uttalade målet att stödja utvecklingen av biodieselindustrin. De indonesiska myndigheterna använder även andra åtgärder, såsom direkta subventioner till tillverkare av oraffinerad palmolja för att säkerställa att de uppfyller de politiska målen |
| --- | --- |

(188)

De indonesiska myndigheterna ingriper genom flera instrument på marknaden för oraffinerad palmolja för att stärka utvecklingen av biodieselindustrin. För det första har de indonesiska myndigheterna inrättat ett system för exportbegränsningar (genom exportskatter och exportavgifter) som används för att pressa priserna på oraffinerad palmolja i Indonesien till förmån för industrierna i senare led, inbegripet biodieseltillverkarna. För det andra sätter de indonesiska myndigheterna, genom det statligt ägda PTNP, priserna på oraffinerad palmolja på konstlat låga nivåer, vilket övriga leverantörer av oraffinerad palmolja följer i enlighet med det uttalade målet att stödja utvecklingen av biodieselindustrin. De indonesiska myndigheterna använder även andra åtgärder, såsom direkta subventioner till tillverkare av oraffinerad palmolja för att säkerställa att de uppfyller de politiska målen

| (189) | Alla dessa åtgärder måste förstås i ett bredare sammanhang för uppmuntran av utvecklingen av biodieselindustrin, såsom obligatoriska blandningskrav liksom inrättandet av OPPF till förmån för biodieseltillverkarna. De indonesiska myndigheterna har inrättat ett system som på konstlad väg skapar en hög efterfrågan på biodiesel genom blandningskravet. De indonesiska myndigheterna har genomfört blandningskravet från B20 (51). Enligt detta program, på ett antal områden till exempel allmänna transportmedel, ska operatörerna följa kravet att som bränsle använda en blandning av mineraldiesel och biodiesel som innehåller minst 20 % biodiesel. Detta blandningskrav kommer att öka till 30 % inom en nära framtid. I detta avseende ansåg kommissionen att, i avsaknad av det kombinerade blandningskravet och OPPF, skulle efterfrågan på biodiesel i Indonesien vara lägre och därmed skulle försäljningsintäkterna från biodiesel med nödvändighet bli betydligt lägre. |
| --- | --- |

(189)

Alla dessa åtgärder måste förstås i ett bredare sammanhang för uppmuntran av utvecklingen av biodieselindustrin, såsom obligatoriska blandningskrav liksom inrättandet av OPPF till förmån för biodieseltillverkarna. De indonesiska myndigheterna har inrättat ett system som på konstlad väg skapar en hög efterfrågan på biodiesel genom blandningskravet. De indonesiska myndigheterna har genomfört blandningskravet från B20 (51). Enligt detta program, på ett antal områden till exempel allmänna transportmedel, ska operatörerna följa kravet att som bränsle använda en blandning av mineraldiesel och biodiesel som innehåller minst 20 % biodiesel. Detta blandningskrav kommer att öka till 30 % inom en nära framtid. I detta avseende ansåg kommissionen att, i avsaknad av det kombinerade blandningskravet och OPPF, skulle efterfrågan på biodiesel i Indonesien vara lägre och därmed skulle försäljningsintäkterna från biodiesel med nödvändighet bli betydligt lägre.

51

| (190) | På grundval av tillgänglig information drog kommissionen därför slutsatsen att de indonesiska myndigheterna har genomfört en rad åtgärder för att ingripa på marknaden för att säkerställa ett visst resultat, dvs. att biodieseltillverkarna drar fördel av konstlat låga priser på oraffinerad palmolja, som utgör omkring 90 % av deras tillverkningskostnader. |
| --- | --- |

(190)

På grundval av tillgänglig information drog kommissionen därför slutsatsen att de indonesiska myndigheterna har genomfört en rad åtgärder för att ingripa på marknaden för att säkerställa ett visst resultat, dvs. att biodieseltillverkarna drar fördel av konstlat låga priser på oraffinerad palmolja, som utgör omkring 90 % av deras tillverkningskostnader.

(b)   
  Den uppsättning åtgärder som vidtagits av de indonesiska myndigheterna kan betraktas som ”någon form av inkomst- eller prisstöd” i den mening som avses i artikel XVI i Gatt 1994

Den uppsättning åtgärder som vidtagits av de indonesiska myndigheterna kan betraktas som ”någon form av inkomst- eller prisstöd” i den mening som avses i artikel XVI i Gatt 1994

| (191) | Genom de åtgärder som beskrivs ovan ger de indonesiska myndigheterna inkomststöd till biodieseltillverkarna. De regler som de indonesiska myndigheterna har infört medför inte att leverantörer av oraffinerad palmolja säljer denna insatsvara till biodieseltillverkarna till lägre priser än världsmarknadspriserna. Ett sådant resultat är avsiktligt och framgångsrikt uppnått genom de indonesiska myndigheternas åtgärder. De åtgärder som de indonesiska myndigheterna har genomfört ger biodieseltillverkarna tillgång till sin huvudsakliga råvara och kostnadsfaktor till ett pris under världsmarknadspriset, som sedan omvandlas till konstlat högre vinster som främst härrör från export till tredjemarknader. I den meningen bidrar de indonesiska myndigheternas åtgärder till biodieseltillverkarnas intäkter. Utan sådana åtgärder skulle biodieseltillverkarna inte dra fördel av de snedvridande effekter på oraffinerad palmolja som härrör från statliga ingripanden. |
| --- | --- |

(191)

Genom de åtgärder som beskrivs ovan ger de indonesiska myndigheterna inkomststöd till biodieseltillverkarna. De regler som de indonesiska myndigheterna har infört medför inte att leverantörer av oraffinerad palmolja säljer denna insatsvara till biodieseltillverkarna till lägre priser än världsmarknadspriserna. Ett sådant resultat är avsiktligt och framgångsrikt uppnått genom de indonesiska myndigheternas åtgärder. De åtgärder som de indonesiska myndigheterna har genomfört ger biodieseltillverkarna tillgång till sin huvudsakliga råvara och kostnadsfaktor till ett pris under världsmarknadspriset, som sedan omvandlas till konstlat högre vinster som främst härrör från export till tredjemarknader. I den meningen bidrar de indonesiska myndigheternas åtgärder till biodieseltillverkarnas intäkter. Utan sådana åtgärder skulle biodieseltillverkarna inte dra fördel av de snedvridande effekter på oraffinerad palmolja som härrör från statliga ingripanden.

| (192) | Alla dessa åtgärder visar att den indonesiska biodieselindustrin får stöd och artificiell stimulans från de indonesiska myndigheterna. Detta bekräftas av det ökande antalet biodieseltillverkare i Indonesien liksom den markanta ökningen i produktionskapacitet och export de senaste 10 åren, som framgår av tabellen nedan:

  Tabell 2


  Den indonesiska biodieselindustrins utveckling (miljoner liter)
















  Budgetår | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (nominell) | 3 128 | 3 921 | 3 921 | 4 881 | 5 670 | 5 670 | 6 887 | 10 898 | 11 547 | 11 357 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 10,5 % | 19,9 % | 46,2 % | 46,5 % | 52,0 % | 69,9 % | 24,0 % | 33,5 % | 29,6 % | 34,3 % |
| Tillverkning | 330 | 780 | 1 812 | 2 270 | 2 950 | 3 962 | 1 653 | 3 656 | 3 416 | 3 900 |
| Export av biodiesel från Indonesien | 204 | 563 | 1 440 | 1 608 | 1 942 | 1 569 | 343 | 476 | 187 | 1 772 |
| Export i procent av tillverkningen | 62 % | 72 % | 79 % | 71 % | 66 % | 40 % | 21 % | 13 % | 5 % | 45 % |
| Förbrukning | 119 | 223 | 359 | 669 | 1 048 | 1 845 | 860 | 3 008 | 2 572 | 3 300 |
| Slutlager | 22 | 16 | 29 | 27 | 11 | 559 | 1 009 | 1 181 | 1 839 | 1 439 |
| Antal producenter | 20 | 22 | 22 | 22 | 26 | 26 | 27 | 30 | 32 | 31 |
| Källa: De indonesiska myndigheternas svar på frågeformuläret, Indonesia Biofuels Annual 2018 GAIN Report och exportstatistik från Global Trade Atlas (uppgifter från 2018, med undantag av exportstatistikensom grundar sig på uppskattningar) |

(192)

Alla dessa åtgärder visar att den indonesiska biodieselindustrin får stöd och artificiell stimulans från de indonesiska myndigheterna. Detta bekräftas av det ökande antalet biodieseltillverkare i Indonesien liksom den markanta ökningen i produktionskapacitet och export de senaste 10 åren, som framgår av tabellen nedan:

Tabell 2

Tabell 2

Den indonesiska biodieselindustrins utveckling (miljoner liter)

Den indonesiska biodieselindustrins utveckling (miljoner liter)

Budgetår

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Produktionskapacitet (nominell)

3 128

3 921

3 921

4 881

5 670

5 670

6 887

10 898

11 547

11 357

Kapacitetsutnyttjande (%)

10,5 %

19,9 %

46,2 %

46,5 %

52,0 %

69,9 %

24,0 %

33,5 %

29,6 %

34,3 %

Tillverkning

330

780

1 812

2 270

2 950

3 962

1 653

3 656

3 416

3 900

Export av biodiesel från Indonesien

204

563

1 440

1 608

1 942

1 569

343

476

187

1 772

Export i procent av tillverkningen

62 %

72 %

79 %

71 %

66 %

40 %

21 %

13 %

5 %

45 %

Förbrukning

119

223

359

669

1 048

1 845

860

3 008

2 572

3 300

Slutlager

22

16

29

27

11

559

1 009

1 181

1 839

1 439

Antal producenter

20

22

22

22

26

26

27

30

32

31

Källa: De indonesiska myndigheternas svar på frågeformuläret, Indonesia Biofuels Annual 2018 GAIN Report och exportstatistik från Global Trade Atlas (uppgifter från 2018, med undantag av exportstatistikensom grundar sig på uppskattningar)

Källa:

| (193) | Som framgår av tabellen har biodieselindustrin övervägande varit en exportinriktad sektor. När exporten minskade under föregående år, huvudsakligen på grund av unionens handelspolitiska skyddsåtgärder, ökade lagernivåerna avsevärt. |
| --- | --- |

(193)

Som framgår av tabellen har biodieselindustrin övervägande varit en exportinriktad sektor. När exporten minskade under föregående år, huvudsakligen på grund av unionens handelspolitiska skyddsåtgärder, ökade lagernivåerna avsevärt.

| (194) | Kommissionen drog därför slutsatsen att de indonesiska myndigheterna ger inkomst- eller prisstöd till biodieselindustrin i enlighet med artikel 3.1 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen drog därför slutsatsen att de indonesiska myndigheterna ger inkomst- eller prisstöd till biodieselindustrin i enlighet med artikel 3.1 b i grundförordningen.

3.3.3.8.   Förmån

| (195) | Eftersom merparten av de indonesiska myndigheternas åtgärder syftade till att på konstlad väg sänka det inhemska priset på oraffinerad palmolja, undersökte kommissionen huruvida stödet till biodieselindustrin med avseende på differensen mellan det pris som inhemska biodieseltillverkarna betalade lokalt för oraffinerad palmolja och ett riktmärke grundat på rådande marknadsvillkor för oraffinerad palmolja. |
| --- | --- |

(195)

Eftersom merparten av de indonesiska myndigheternas åtgärder syftade till att på konstlad väg sänka det inhemska priset på oraffinerad palmolja, undersökte kommissionen huruvida stödet till biodieselindustrin med avseende på differensen mellan det pris som inhemska biodieseltillverkarna betalade lokalt för oraffinerad palmolja och ett riktmärke grundat på rådande marknadsvillkor för oraffinerad palmolja.

| (196) | Kommissionen ansåg att en sådan differens medförde en fördel för de indonesiska biodieseltillverkarna, vilka kunde tillgå sin huvudsakliga råvara i produktionsprocessen till ett pris under världsmarknadspriset. Denna jämförelsemetod säkerställde också att det inte skedde någon dubbelräkning av andra subventioner som utjämnats i denna undersökning och som också gav de indonesiska biodieseltillverkarna inkomst- eller prisstöd. |
| --- | --- |

(196)

Kommissionen ansåg att en sådan differens medförde en fördel för de indonesiska biodieseltillverkarna, vilka kunde tillgå sin huvudsakliga råvara i produktionsprocessen till ett pris under världsmarknadspriset. Denna jämförelsemetod säkerställde också att det inte skedde någon dubbelräkning av andra subventioner som utjämnats i denna undersökning och som också gav de indonesiska biodieseltillverkarna inkomst- eller prisstöd.

| (197) | Inköpspriset måste jämföras med ett lämpligt riktmärke. Enligt artikel 6 d i grundförordningen ska frågan om huruvida ersättningen är för hög eller för låg avgöras med beaktande av rådande marknadsvillkor för produkterna eller tjänsterna i fråga i det land som tillhandahåller dem, dvs. Indonesien, inbegripet pris, kvalitet, tillgänglighet, säljbarhet, transport och andra villkor för köpet (52). |
| --- | --- |

(197)

Inköpspriset måste jämföras med ett lämpligt riktmärke. Enligt artikel 6 d i grundförordningen ska frågan om huruvida ersättningen är för hög eller för låg avgöras med beaktande av rådande marknadsvillkor för produkterna eller tjänsterna i fråga i det land som tillhandahåller dem, dvs. Indonesien, inbegripet pris, kvalitet, tillgänglighet, säljbarhet, transport och andra villkor för köpet (52).

52

| (198) | Kommissionen ansåg att exportpriserna för oraffinerad palmolja från Indonesien fritt ombord till övriga länder enligt indonesisk exportstatistik utgör ett lämpligt riktmärke, eftersom de fastställs enligt den fria marknadens principer, återspeglar rådande marknadsvillkor i Indonesien och inte snedvrids av offentliga ingripanden. Kommissionen drog denna slutsats eftersom importen av oraffinerad palmolja i Indonesien var marginell och därför inte representativ, och därför att inga icke snedvridna inhemska priser för oraffinerad palmolja kunde fastställas. Kommissionen ansåg vidare att det använda riktmärket är det närmaste man kan komma ett inhemskt icke snedvridet pris i frånvaro av de indonesiska myndigheternas ingripande. Kommissionen analyserade slutligen andra tänkbara riktmärken, såsom cif-priset för oraffinerad palmolja i Rotterdams hamn. Eftersom detta pris består av en blandning av oraffinerad palmolja med ursprung i många andra länder utöver Indonesien, ansåg kommissionen det ett mindre lämpligt riktmärke vad gäller rådande marknadsvillkor i Indonesien. Under alla omständigheter noterade kommissionen att prisskillnaden mellan de olika riktmärken är minimal. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen ansåg att exportpriserna för oraffinerad palmolja från Indonesien fritt ombord till övriga länder enligt indonesisk exportstatistik utgör ett lämpligt riktmärke, eftersom de fastställs enligt den fria marknadens principer, återspeglar rådande marknadsvillkor i Indonesien och inte snedvrids av offentliga ingripanden. Kommissionen drog denna slutsats eftersom importen av oraffinerad palmolja i Indonesien var marginell och därför inte representativ, och därför att inga icke snedvridna inhemska priser för oraffinerad palmolja kunde fastställas. Kommissionen ansåg vidare att det använda riktmärket är det närmaste man kan komma ett inhemskt icke snedvridet pris i frånvaro av de indonesiska myndigheternas ingripande. Kommissionen analyserade slutligen andra tänkbara riktmärken, såsom cif-priset för oraffinerad palmolja i Rotterdams hamn. Eftersom detta pris består av en blandning av oraffinerad palmolja med ursprung i många andra länder utöver Indonesien, ansåg kommissionen det ett mindre lämpligt riktmärke vad gäller rådande marknadsvillkor i Indonesien. Under alla omständigheter noterade kommissionen att prisskillnaden mellan de olika riktmärken är minimal.

| (199) | Kommissionen beräknade genomsnittet per månad under undersökningsperioden för exportpriserna fritt ombord från Indonesien och ansåg att en sådan beräkning av priserna är det närmaste riktmärket för icke snedvridna inhemska priser för oraffinerad palmolja i Indonesien. |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen beräknade genomsnittet per månad under undersökningsperioden för exportpriserna fritt ombord från Indonesien och ansåg att en sådan beräkning av priserna är det närmaste riktmärket för icke snedvridna inhemska priser för oraffinerad palmolja i Indonesien.

| (200) | Kommissionen jämförde därefter det inhemska priset på oraffinerad palmolja som betalades av de indonesiska tillverkarna med riktmärket som beräknades enligt förklaring i skäl 199. |
| --- | --- |

(200)

Kommissionen jämförde därefter det inhemska priset på oraffinerad palmolja som betalades av de indonesiska tillverkarna med riktmärket som beräknades enligt förklaring i skäl 199.

| (201) | Totalbeloppet för skillnaden utgör de ”besparingar” som de indonesiska biodieseltillverkarna gjort som köper oraffinerad palmolja på den indonesiska snedvridna marknaden jämfört med det pris som de skulle ha betalat i avsaknad av snedvridningar. Totalbeloppet motsvarar den förmån som de indonesiska tillverkarna beviljats av de indonesiska myndigheterna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(201)

Totalbeloppet för skillnaden utgör de ”besparingar” som de indonesiska biodieseltillverkarna gjort som köper oraffinerad palmolja på den indonesiska snedvridna marknaden jämfört med det pris som de skulle ha betalat i avsaknad av snedvridningar. Totalbeloppet motsvarar den förmån som de indonesiska tillverkarna beviljats av de indonesiska myndigheterna under undersökningsperioden.

3.3.3.9.   Selektivitet

| (202) | De indonesiska myndigheternas åtgärder syftade till att gynna vissa industrier, inbegripet den inhemska biodieselindustrin. Snedvridningen för oraffinerad palmolja gynnar visserligen andra produkter än biodiesel i senare led, men förmånen är endast tillgänglig för vissa industrier i Indonesien, nämligen dem som ingår i värdekedjan för palmolja. Detta resultat stöds av de indonesiska myndigheternas policyförklaringar liksom efterföljande rättsakter som genomför och ändrar effekten av exportskatten och exportavgiften. Förordning 128/PMK.011/2011 till exempel konstaterade följande: ”i samband med stödet till palmoljeindustrins insatser i senare led för att öka mervärdet i senare led, är det nödvändigt att omstrukturera exporttullsatsen”. De är därför selektiva enligt artikel 4.2 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(202)

De indonesiska myndigheternas åtgärder syftade till att gynna vissa industrier, inbegripet den inhemska biodieselindustrin. Snedvridningen för oraffinerad palmolja gynnar visserligen andra produkter än biodiesel i senare led, men förmånen är endast tillgänglig för vissa industrier i Indonesien, nämligen dem som ingår i värdekedjan för palmolja. Detta resultat stöds av de indonesiska myndigheternas policyförklaringar liksom efterföljande rättsakter som genomför och ändrar effekten av exportskatten och exportavgiften. Förordning 128/PMK.011/2011 till exempel konstaterade följande: ”i samband med stödet till palmoljeindustrins insatser i senare led för att öka mervärdet i senare led, är det nödvändigt att omstrukturera exporttullsatsen”. De är därför selektiva enligt artikel 4.2 a i grundförordningen.

3.3.4.   Slutsats

Slutsats

| (203) | Genom en uppsättning åtgärder, inbegripet exportskatter och avgifter, och genom att faktiskt agera som prissättande på marknaden, gav de indonesiska myndigheterna de inhemska tillverkarna av oraffinerad palmolja incitament att sälja oraffinerad palmolja lokalt och ”anförtrodde” dem och ”ålade” dem att tillhandahålla denna råvara i Indonesien mot för låg ersättning. Åtgärderna i fråga uppnådde den önskade effekten att snedvrida den inhemska marknaden för oraffinerad palmolja i Indonesien och att pressa ned priserna till en artificiellt låg nivå till förmån för biodieselindustrin. Funktionen att tillhandahålla oraffinerad palmolja mot för låg ersättning ligger normalt i de offentliga myndigheternas kompetens med hänsyn till det offentliga målet att stödja biodieselindustrin. Att det är tillverkarnas produktionsföretag som utför funktionen skiljer sig inte rent faktiskt från de offentliga myndigheternas normala praxis när de strävar efter liknande politiska mål genom andra former av stöd (t.ex. bidrag eller uteblivna intäkter). |
| --- | --- |

(203)

Genom en uppsättning åtgärder, inbegripet exportskatter och avgifter, och genom att faktiskt agera som prissättande på marknaden, gav de indonesiska myndigheterna de inhemska tillverkarna av oraffinerad palmolja incitament att sälja oraffinerad palmolja lokalt och ”anförtrodde” dem och ”ålade” dem att tillhandahålla denna råvara i Indonesien mot för låg ersättning. Åtgärderna i fråga uppnådde den önskade effekten att snedvrida den inhemska marknaden för oraffinerad palmolja i Indonesien och att pressa ned priserna till en artificiellt låg nivå till förmån för biodieselindustrin. Funktionen att tillhandahålla oraffinerad palmolja mot för låg ersättning ligger normalt i de offentliga myndigheternas kompetens med hänsyn till det offentliga målet att stödja biodieselindustrin. Att det är tillverkarnas produktionsföretag som utför funktionen skiljer sig inte rent faktiskt från de offentliga myndigheternas normala praxis när de strävar efter liknande politiska mål genom andra former av stöd (t.ex. bidrag eller uteblivna intäkter).

| (204) | Kommissionen drog därför slutsatsen att de indonesiska myndigheterna tillhandahöll ett indirekt finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a iv och iii i grundförordningen, såsom den tolkas och tillämpas i överensstämmelse med relevanta WTO-normer enligt artikel 1.1 a iv och iii i subventionsavtalet. Kommissionen drog vidare slutsatsen att de indonesiska myndigheterna ger biodieseltillverkarna inkomst- eller prisstöd genom sitt ingripande på marknaden för oraffinerad palmolja, i enlighet med artikel 3.1 b i grundförordningen mot bakgrund av artikel 1.1 a 2 i subventionsavtalet. |
| --- | --- |

(204)

Kommissionen drog därför slutsatsen att de indonesiska myndigheterna tillhandahöll ett indirekt finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a iv och iii i grundförordningen, såsom den tolkas och tillämpas i överensstämmelse med relevanta WTO-normer enligt artikel 1.1 a iv och iii i subventionsavtalet. Kommissionen drog vidare slutsatsen att de indonesiska myndigheterna ger biodieseltillverkarna inkomst- eller prisstöd genom sitt ingripande på marknaden för oraffinerad palmolja, i enlighet med artikel 3.1 b i grundförordningen mot bakgrund av artikel 1.1 a 2 i subventionsavtalet.

| (205) | Kommissionen drog slutsatsen att ett sådant finansiellt bidrag ger mottagarna en specifik förmån. |
| --- | --- |

(205)

Kommissionen drog slutsatsen att ett sådant finansiellt bidrag ger mottagarna en specifik förmån.

| (206) | Kommissionen konstaterade att de indonesiska myndigheterna genom en uppsättning åtgärder har gett biodieselindustrin stöd, bl.a. genom att tillhandahålla oraffinerad palmolja mot för låg ersättning. De indonesiska myndigheterna beviljade mottagarna en förmån som är selektiv och därmed utgör en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(206)

Kommissionen konstaterade att de indonesiska myndigheterna genom en uppsättning åtgärder har gett biodieselindustrin stöd, bl.a. genom att tillhandahålla oraffinerad palmolja mot för låg ersättning. De indonesiska myndigheterna beviljade mottagarna en förmån som är selektiv och därmed utgör en utjämningsbar subvention.

3.3.5.   Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (207) | I enlighet med artikel 5 i grundförordningen beräknade kommissionen storleken på den utjämningsbara subventionen för varje exporterande tillverkare i förhållande till den förmån som mottagaren konstateras få under den tid som subventionsundersökningen avser. Kommissionen bedömde förmånen som det totala belopp som mottogs från OPPF under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 7.2 fördelade kommissionen dessa subventionsbelopp över hela den omsättning som genererats av de exporterande tillverkarnas försäljning av biodiesel under perioden för subventionsundersökningen som tillämplig nämnare, eftersom subventionen gav en förmån till hela produktionen av palmoljebaserade produkter och inte bara till den berörda produkten eller den produktion som var avsedd för export. |
| --- | --- |

(207)

I enlighet med artikel 5 i grundförordningen beräknade kommissionen storleken på den utjämningsbara subventionen för varje exporterande tillverkare i förhållande till den förmån som mottagaren konstateras få under den tid som subventionsundersökningen avser. Kommissionen bedömde förmånen som det totala belopp som mottogs från OPPF under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 7.2 fördelade kommissionen dessa subventionsbelopp över hela den omsättning som genererats av de exporterande tillverkarnas försäljning av biodiesel under perioden för subventionsundersökningen som tillämplig nämnare, eftersom subventionen gav en förmån till hela produktionen av palmoljebaserade produkter och inte bara till den berörda produkten eller den produktion som var avsedd för export.

| (208) | Följande subventionsnivå har fastställts för denna uppsättning åtgärder under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna i urvalet:






  Företag | Subventionsnivå |
| --- | --- | --- |
| PT Ciliandra Perkasa | 0,13 % |
| PT Intibenua Perkasatama och PT Musim Mas (Musim Mas Group) | 4,40 % |
| PT Pelita Agung Agrindustri och PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata Group) | 5,15 % |
| PT Wilmar Nabati Indonesia och PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar Group) | 3,43 % |

(208)

Följande subventionsnivå har fastställts för denna uppsättning åtgärder under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna i urvalet:

Företag

Subventionsnivå

PT Ciliandra Perkasa

0,13 %

PT Intibenua Perkasatama och PT Musim Mas (Musim Mas Group)

4,40 %

PT Pelita Agung Agrindustri och PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata Group)

5,15 %

PT Wilmar Nabati Indonesia och PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar Group)

3,43 %

3.4.   Offentligt stöd genom uteblivna intäkter: systemet för tullnederlag

Offentligt stöd genom uteblivna intäkter: systemet för tullnederlag

3.4.1.   Subventionssystemet

Subventionssystemet

| (209) | Systemet för tullnederlag infördes av de indonesiska myndigheterna genom finansministeriets förordning 147/PMK.04/2011 ändrad genom finansministeriets förordningar 255/PMK.04/2011 och 120/PMK.04/2013. |
| --- | --- |

(209)

Systemet för tullnederlag infördes av de indonesiska myndigheterna genom finansministeriets förordning 147/PMK.04/2011 ändrad genom finansministeriets förordningar 255/PMK.04/2011 och 120/PMK.04/2013.

| (210) | Tullnederlagområden är områden inom Republiken Indonesiens tullområde där importtull och mervärdesskatt på importerade varor tillfälligt upphävs (importtull) eller undantas (mervärdesskatt). Både det tillfälliga upphävandet och undantaget är tillämpliga på kapitalvaror, råvaror och stödmaterial. |
| --- | --- |

(210)

Tullnederlagområden är områden inom Republiken Indonesiens tullområde där importtull och mervärdesskatt på importerade varor tillfälligt upphävs (importtull) eller undantas (mervärdesskatt). Både det tillfälliga upphävandet och undantaget är tillämpliga på kapitalvaror, råvaror och stödmaterial.

| (211) | Under kontrollbesöket på plats förklarade de indonesiska myndigheterna att det inte finns några på förhand fastställda områden på Republiken Indonesiens territorium som utgör tullnederlagsområden. men företag kan ansöka och om ansökan godkänns blir deras lokaler ett tullnederlagsområde. |
| --- | --- |

(211)

Under kontrollbesöket på plats förklarade de indonesiska myndigheterna att det inte finns några på förhand fastställda områden på Republiken Indonesiens territorium som utgör tullnederlagsområden. men företag kan ansöka och om ansökan godkänns blir deras lokaler ett tullnederlagsområde.

3.4.1.1.   Villkor för ansökan

| (212) | Under kontrollbesöket på plats förklarade de indonesiska myndigheterna också att systemet för tullnederlag endast är tillgängligt för ”exportinriktade företag”, dvs. företag vars omsättning till mer än 50 % är avsedd för export. Under kontrollbesöket på plats förklarade de indonesiska myndigheterna också att, i enlighet med finansministeriets förordning nr 4/2014 kan det krav som anges ovan undantas så att även icke exportinriktade företag kan dra fördel av systemet. Den bevisning som insamlades under undersökningens gång kunde dock inte fastställa några objektiva kriterier i lagstiftningen för att bevilja ett sådant undantag. En inofficiell översättning av lagstiftningen anger att ”Den rekommendation som avses i artikel 1 kan utfärdas efter övervägande av








  (a) | huruvida det ansökande företagets produkt utgör en ersättningsmarknad för direktimport av den liknande produkten i syfte att tillgodose den inhemska efterfrågan, |
| --- | --- | --- |

(212)

Under kontrollbesöket på plats förklarade de indonesiska myndigheterna också att systemet för tullnederlag endast är tillgängligt för ”exportinriktade företag”, dvs. företag vars omsättning till mer än 50 % är avsedd för export. Under kontrollbesöket på plats förklarade de indonesiska myndigheterna också att, i enlighet med finansministeriets förordning nr 4/2014 kan det krav som anges ovan undantas så att även icke exportinriktade företag kan dra fördel av systemet. Den bevisning som insamlades under undersökningens gång kunde dock inte fastställa några objektiva kriterier i lagstiftningen för att bevilja ett sådant undantag. En inofficiell översättning av lagstiftningen anger att ”Den rekommendation som avses i artikel 1 kan utfärdas efter övervägande av

Den rekommendation som avses i artikel 1 kan utfärdas efter övervägande av

(a)

(a)

huruvida det ansökande företagets produkt utgör en ersättningsmarknad för direktimport av den liknande produkten i syfte att tillgodose den inhemska efterfrågan,

huruvida det ansökande företagets produkt utgör en ersättningsmarknad för direktimport av den liknande produkten i syfte att tillgodose den inhemska efterfrågan,

| (b) | varje exportminskning, och/eller |
| --- | --- |

(b)

(b)

varje exportminskning, och/eller

varje exportminskning, och/eller

| (c) | skydd av inhemska industrier som tillverkar produkter liknande dem som tillverkas i tullnederlagsområden vad gäller den lokala industrins förmåga att tillgodose inhemsk efterfrågan.” |
| --- | --- |

(c)

(c)

skydd av inhemska industrier som tillverkar produkter liknande dem som tillverkas i tullnederlagsområden vad gäller den lokala industrins förmåga att tillgodose inhemsk efterfrågan.”

skydd av inhemska industrier som tillverkar produkter liknande dem som tillverkas i tullnederlagsområden vad gäller den lokala industrins förmåga att tillgodose inhemsk efterfrågan.

| (213) | Med avseende på ovanstående förklarade de indonesiska myndigheterna vid kontrollbesöket på plats att företag i biodieselindustrin normalt beviljas undantag från kravet på att generera mer än 50 % av sin omsättning från export. Enligt förklaringen vid kontrollbesöket är syftet att stödja biodieseltillverkarna för att uppnå de blandningskrav som införts av de indonesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(213)

Med avseende på ovanstående förklarade de indonesiska myndigheterna vid kontrollbesöket på plats att företag i biodieselindustrin normalt beviljas undantag från kravet på att generera mer än 50 % av sin omsättning från export. Enligt förklaringen vid kontrollbesöket är syftet att stödja biodieseltillverkarna för att uppnå de blandningskrav som införts av de indonesiska myndigheterna.

| (214) | Kommissionen drog därför slutsatsen att de indonesiska myndigheterna har fullständiga diskretionära befogenheter att bevilja detta undantag. |
| --- | --- |

(214)

Kommissionen drog därför slutsatsen att de indonesiska myndigheterna har fullständiga diskretionära befogenheter att bevilja detta undantag.

| (215) | Slutligen förklarade de indonesiska myndigheterna att detta system endast är tillgängligt för varor som importeras till Republiken Indonesien för vidare bearbetning. Importörer kan följaktligen inte ansöka om status motsvarande tullnederlagsområde. |
| --- | --- |

(215)

Slutligen förklarade de indonesiska myndigheterna att detta system endast är tillgängligt för varor som importeras till Republiken Indonesien för vidare bearbetning. Importörer kan följaktligen inte ansöka om status motsvarande tullnederlagsområde.

3.4.1.2.   Fördelar som medges i tullnederlagsområden

| (216) | Inom tullnederlagsområdet upphävs importförfarandet tillfälligt till det att företagen säljer de färdiga produkterna inom Republiken Indonesiens territorium. Importtullen upphävs med andra ord för produkter som importeras till tullnederlagsområden fram till det att de säljs på den indonesiska marknaden. Om en produkt stannar inom tullnederlagsområdet (t.ex, maskiner) eller exporteras direkt ska importtullen inte betalas. |
| --- | --- |

(216)

Inom tullnederlagsområdet upphävs importförfarandet tillfälligt till det att företagen säljer de färdiga produkterna inom Republiken Indonesiens territorium. Importtullen upphävs med andra ord för produkter som importeras till tullnederlagsområden fram till det att de säljs på den indonesiska marknaden. Om en produkt stannar inom tullnederlagsområdet (t.ex, maskiner) eller exporteras direkt ska importtullen inte betalas.

| (217) | I likhet med importtullen upphävs också betalning av mervärdesskatt på importerade varor till det att de färdiga produkterna säljs på den inhemska marknaden. Om en produkt stannar inom tullnederlagsområdet (t.ex, maskiner) eller exporteras direkt ska mervärdesskatt inte betalas. |
| --- | --- |

(217)

I likhet med importtullen upphävs också betalning av mervärdesskatt på importerade varor till det att de färdiga produkterna säljs på den inhemska marknaden. Om en produkt stannar inom tullnederlagsområdet (t.ex, maskiner) eller exporteras direkt ska mervärdesskatt inte betalas.

| (218) | Enligt detta system medges undantag från importtullar och mervärdesskatt på import av kapitalvaror, såsom maskiner som används för tillverkning av biodiesel, råvaror och reservdelar. |
| --- | --- |

(218)

Enligt detta system medges undantag från importtullar och mervärdesskatt på import av kapitalvaror, såsom maskiner som används för tillverkning av biodiesel, råvaror och reservdelar.

3.4.1.3.   Tillämpning av bestämmelserna i artikel 28.1 i grundförordningen

| (219) | Vad gäller den information som kommissionen begärde i förfarandet gällande systemet för tullnederlag samarbetade Wilmar inte fullt ut med kommissionen. Kommissionen underrättade därför Wilmar att den skulle kunna komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen för sin prövning av förekomsten och omfattningen av det påstådda stödet till biodieselindustrin i form av undantaget för importtull på importerade maskiner och varor som importeras till tullnederlagsområdet. |
| --- | --- |

(219)

Vad gäller den information som kommissionen begärde i förfarandet gällande systemet för tullnederlag samarbetade Wilmar inte fullt ut med kommissionen. Kommissionen underrättade därför Wilmar att den skulle kunna komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen för sin prövning av förekomsten och omfattningen av det påstådda stödet till biodieselindustrin i form av undantaget för importtull på importerade maskiner och varor som importeras till tullnederlagsområdet.

| (220) | I den skrivelse med begäran om komplettering som översändes den 15 februari 2019, begärde kommissionen att Wilmar skulle tillhandahålla viss information om import av insatsvaror och maskiner sedan dagen för upprättande av de närstående företagen (biodieseltillverkare och leverantörer av oraffinerad palmolja). I sitt svar på skrivelsen gav Wilmar ett partiellt svar på begäran om information och hävdade att det hade tekniska problem med att insamla all den information som begärdes. En liknande förklaring lades fram under kontrollbesöket på plats. Kommissionen kunde därför endast kontrollera en begränsad uppsättning data. |
| --- | --- |

(220)

I den skrivelse med begäran om komplettering som översändes den 15 februari 2019, begärde kommissionen att Wilmar skulle tillhandahålla viss information om import av insatsvaror och maskiner sedan dagen för upprättande av de närstående företagen (biodieseltillverkare och leverantörer av oraffinerad palmolja). I sitt svar på skrivelsen gav Wilmar ett partiellt svar på begäran om information och hävdade att det hade tekniska problem med att insamla all den information som begärdes. En liknande förklaring lades fram under kontrollbesöket på plats. Kommissionen kunde därför endast kontrollera en begränsad uppsättning data.

| (221) | Följaktligen, vad gäller det påstådda stöd som beviljades biodieselindustrin genom undantaget från importtull på maskiner och varor som importerats till ett tullnederlagområde, ingav inte Wilmar den information och bevisning som kommissionen begärde i skrivelsen med begäran om komplettering och under kontrollbesöket på plats. |
| --- | --- |

(221)

Följaktligen, vad gäller det påstådda stöd som beviljades biodieselindustrin genom undantaget från importtull på maskiner och varor som importerats till ett tullnederlagområde, ingav inte Wilmar den information och bevisning som kommissionen begärde i skrivelsen med begäran om komplettering och under kontrollbesöket på plats.

| (222) | Bristen på nödvändig och relevant information och/eller handlingar som beskrivits ovan utgör ett betydande hinder för undersökningen. Det skapade allvarliga svårigheter för kommissionen att nå korrekta och underbyggda resultat med avseende på detta subventionssystem. |
| --- | --- |

(222)

Bristen på nödvändig och relevant information och/eller handlingar som beskrivits ovan utgör ett betydande hinder för undersökningen. Det skapade allvarliga svårigheter för kommissionen att nå korrekta och underbyggda resultat med avseende på detta subventionssystem.

| (223) | Wilmar kommenterade att den information som begärdes för det första inte var nödvändig i den mening som avses i artikel 28 i grundförordningen och att under alla omständigheter den partiella information som den ingav uppfyllde kraven i artikel 28.3 i grundförordningen. Wilmar hävdade också att det inte besitter den information som inte tillhandahölls. |
| --- | --- |

(223)

Wilmar kommenterade att den information som begärdes för det första inte var nödvändig i den mening som avses i artikel 28 i grundförordningen och att under alla omständigheter den partiella information som den ingav uppfyllde kraven i artikel 28.3 i grundförordningen. Wilmar hävdade också att det inte besitter den information som inte tillhandahölls.

| (224) | I detta avseende noterade kommissionen att påståendet att Wilmar inte kunde spåra upp den informationen inte kan godtas, eftersom det beror på ett tekniskt problem som gör att den berörda informationen påstås vara för betungande att ta fram. Kommissionen ansåg därför att Wilmar Group besitter den informationen och hade kunnat ta fram den för att ge ett fullständigt svar på skrivelsen med begäran om komplettering. |
| --- | --- |

(224)

I detta avseende noterade kommissionen att påståendet att Wilmar inte kunde spåra upp den informationen inte kan godtas, eftersom det beror på ett tekniskt problem som gör att den berörda informationen påstås vara för betungande att ta fram. Kommissionen ansåg därför att Wilmar Group besitter den informationen och hade kunnat ta fram den för att ge ett fullständigt svar på skrivelsen med begäran om komplettering.

| (225) | Den information som begärdes är för det andra nödvändigt, särskilt mot bakgrund av att en betydande mängd data gällande tullundantaget för import helt saknas. Detta hindrar därmed kommissionen från att exakt fastställa det subventionsbelopp som mottagits av Wilmar Group enligt detta system. |
| --- | --- |

(225)

Den information som begärdes är för det andra nödvändigt, särskilt mot bakgrund av att en betydande mängd data gällande tullundantaget för import helt saknas. Detta hindrar därmed kommissionen från att exakt fastställa det subventionsbelopp som mottagits av Wilmar Group enligt detta system.

| (226) | Kommissionen noterade vidare att Wilmars påstående att den inte närmare begärde den informationen inte kan godtas. Under kontrollbesöket på plats frågade kommissionen om den felande informationen var tillgänglig och noterade att så inte var fallet. |
| --- | --- |

(226)

Kommissionen noterade vidare att Wilmars påstående att den inte närmare begärde den informationen inte kan godtas. Under kontrollbesöket på plats frågade kommissionen om den felande informationen var tillgänglig och noterade att så inte var fallet.

| (227) | Kommissionen förlitade sig därför på tillgängliga fakta för sina slutsatser om dessa aspekter av undersökningen, i enlighet med artikel 28 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(227)

Kommissionen förlitade sig därför på tillgängliga fakta för sina slutsatser om dessa aspekter av undersökningen, i enlighet med artikel 28 i grundförordningen.

3.4.2.   Analys

Analys

3.4.2.1.   Finansiellt bidrag

| (228) | Av den anledning som anges nedan ansåg kommissionen att undantaget från tull på maskiner som beviljas av systemet för tullnederlag utgör ett finansiellt bidrag från de indonesiska myndigheterna till de exporterande tillverkarna i form av uteblivna intäkter. |
| --- | --- |

(228)

Av den anledning som anges nedan ansåg kommissionen att undantaget från tull på maskiner som beviljas av systemet för tullnederlag utgör ett finansiellt bidrag från de indonesiska myndigheterna till de exporterande tillverkarna i form av uteblivna intäkter.

| (229) | Som anges i skälen 216–218 gäller för företag i tullnederlagsområden i) undantag från importtull på importerade maskiner och råvaror och ii) undantag från mervärdesskatt på importerade maskiner och råvaror. Undantag gäller för både importtull och mervärdesskatt till det att den importerade varan säljs på den inhemska marknaden. Detta innebär att företag i tullnederlagsområden varken betalar importtull eller mervärdesskatt på varor som aldrig lämnar tullnederlagsområdet, t.ex. maskiner, eller som exporteras direkt. |
| --- | --- |

(229)

Som anges i skälen 216–218 gäller för företag i tullnederlagsområden i) undantag från importtull på importerade maskiner och råvaror och ii) undantag från mervärdesskatt på importerade maskiner och råvaror. Undantag gäller för både importtull och mervärdesskatt till det att den importerade varan säljs på den inhemska marknaden. Detta innebär att företag i tullnederlagsområden varken betalar importtull eller mervärdesskatt på varor som aldrig lämnar tullnederlagsområdet, t.ex. maskiner, eller som exporteras direkt.

| (230) | Kommissionen noterade också att alla exporterande tillverkare endast drog fördel av detta system vid import av maskiner och reservdelar för sina biodieselanläggningar. Eftersom den huvudsakliga råvaran för tillverkning av biodiesel är oraffinerad palmolja, som är av helt lokalt ursprung, verkar de potentiella belopp som efterskänkts för importerade råvaror försumbar. |
| --- | --- |

(230)

Kommissionen noterade också att alla exporterande tillverkare endast drog fördel av detta system vid import av maskiner och reservdelar för sina biodieselanläggningar. Eftersom den huvudsakliga råvaran för tillverkning av biodiesel är oraffinerad palmolja, som är av helt lokalt ursprung, verkar de potentiella belopp som efterskänkts för importerade råvaror försumbar.

| (231) | Mot bakgrund av ovanstående noterade kommissionen därför att de exporterande tillverkarna egentligen aldrig betalade importtull eller mervärdesskatt på de maskiner som importerades. Maskinerna importeras faktiskt till relevant tullnederlagsområde i syfte att inrätta en produktionsanläggning och när denna väl installerats lämnar den aldrig området. |
| --- | --- |

(231)

Mot bakgrund av ovanstående noterade kommissionen därför att de exporterande tillverkarna egentligen aldrig betalade importtull eller mervärdesskatt på de maskiner som importerades. Maskinerna importeras faktiskt till relevant tullnederlagsområde i syfte att inrätta en produktionsanläggning och när denna väl installerats lämnar den aldrig området.

| (232) | Kommissionen drog därför slutsatsen att undantaget från importtull på maskiner och utrustning motsvarar intäkter som inte drivs in eller efterskänks i den mening som avses i artikel 3.1 ii i grundförordningen. Vad gäller undantaget från mervärdesskatt ansåg kommissionen att de indonesiska myndigheterna även efterskänker offentliga intäkter, eftersom de exporterande tillverkarna under normala omständigheter först skulle erlägga mervärdesskatt som myndigheterna därefter skulle kompensera vid inhemsk försäljning (53). |
| --- | --- |

(232)

Kommissionen drog därför slutsatsen att undantaget från importtull på maskiner och utrustning motsvarar intäkter som inte drivs in eller efterskänks i den mening som avses i artikel 3.1 ii i grundförordningen. Vad gäller undantaget från mervärdesskatt ansåg kommissionen att de indonesiska myndigheterna även efterskänker offentliga intäkter, eftersom de exporterande tillverkarna under normala omständigheter först skulle erlägga mervärdesskatt som myndigheterna därefter skulle kompensera vid inhemsk försäljning (53).

53

3.4.2.2.   Förmån

| (233) | Undersökningen visade att maskiner som användes i tullnederlagsområdena vanligen är importerade och aldrig lämnar tullnederlagsområdet när de har installerats. Följaktligen betalas aldrig någon importtull på sådana maskiner. Vad gäller undantaget från mervärdesskatt på importerade maskiner och reservdelar, konstaterade kommissionen att exporterande tillverkare också åtnjöt fördelen av tillgång till likvida medel (54). |
| --- | --- |

(233)

Undersökningen visade att maskiner som användes i tullnederlagsområdena vanligen är importerade och aldrig lämnar tullnederlagsområdet när de har installerats. Följaktligen betalas aldrig någon importtull på sådana maskiner. Vad gäller undantaget från mervärdesskatt på importerade maskiner och reservdelar, konstaterade kommissionen att exporterande tillverkare också åtnjöt fördelen av tillgång till likvida medel (54).

54

| (234) | Mot bakgrund av ovanstående ansåg därför kommissionen att detta system beviljar de exporterande tillverkarna en förmån, eftersom deras ekonomiska situation är mer gynnsam än den skulle ha varit i avsaknad av systemet. I avsaknad av systemet skulle de i verkligheten ha betalat tull och mervärdesskatt vid import av maskiner och reservdelar. |
| --- | --- |

(234)

Mot bakgrund av ovanstående ansåg därför kommissionen att detta system beviljar de exporterande tillverkarna en förmån, eftersom deras ekonomiska situation är mer gynnsam än den skulle ha varit i avsaknad av systemet. I avsaknad av systemet skulle de i verkligheten ha betalat tull och mervärdesskatt vid import av maskiner och reservdelar.

3.4.2.3.   Selektivitet

| (235) | Systemet är selektivt eftersom det är tillgängligt endast för vissa företag, i enlighet med deras exportresultat och belägenhet i vissa geografiska områden inom den beviljande myndighetens behörighet, i enlighet med artikel 4.2 a och 4.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(235)

Systemet är selektivt eftersom det är tillgängligt endast för vissa företag, i enlighet med deras exportresultat och belägenhet i vissa geografiska områden inom den beviljande myndighetens behörighet, i enlighet med artikel 4.2 a och 4.3 i grundförordningen.

3.4.3.   Slutsats

Slutsats

| (236) | Kommissionen konstaterade att de indonesiska myndigheterna genom ett antal åtgärder gav biodieselindustrin stöd, inbegripet genom de uteblivna intäkter som rör systemet för tullnederlag och undantaget för importtull och mervärdesskatt på importerade maskiner och reservdelar. De indonesiska myndigheterna beviljade mottagarna en förmån som är selektiv och därmed utgör en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(236)

Kommissionen konstaterade att de indonesiska myndigheterna genom ett antal åtgärder gav biodieselindustrin stöd, inbegripet genom de uteblivna intäkter som rör systemet för tullnederlag och undantaget för importtull och mervärdesskatt på importerade maskiner och reservdelar. De indonesiska myndigheterna beviljade mottagarna en förmån som är selektiv och därmed utgör en utjämningsbar subvention.

3.4.4.   Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (237) | Kommissionen beräknade den förmån som de exporterande tillverkarna erhöll från detta system genom undantaget för importtull på importerade maskiner som andel av den tull som inte betalats, fördelat på undersökningsperioden på grundval av de underliggande tillgångarnas livslängd. Vad gäller undantaget för mervärdesskatt på importerade maskiner och råvaror var förmånen försumbar och påverkade därför inte slutresultatet i någon väsentlig utsträckning. |
| --- | --- |

(237)

Kommissionen beräknade den förmån som de exporterande tillverkarna erhöll från detta system genom undantaget för importtull på importerade maskiner som andel av den tull som inte betalats, fördelat på undersökningsperioden på grundval av de underliggande tillgångarnas livslängd. Vad gäller undantaget för mervärdesskatt på importerade maskiner och råvaror var förmånen försumbar och påverkade därför inte slutresultatet i någon väsentlig utsträckning.

| (238) | Följande subventionsnivå har fastställts för denna uppsättning åtgärder under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna i urvalet:






  Företag | Subventionsnivå |
| --- | --- | --- |
| PT Ciliandra Perkasa | 0,03 % |
| PT Intibenua Perkasatama och PT Musim Mas (Musim Mas Group) | 0,12 % |
| PT Pelita Agung Agrindustri och PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata Group) | 0,16 % |
| PT Wilmar Nabati Indonesia och PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar Group) | 0,11 % |

(238)

Följande subventionsnivå har fastställts för denna uppsättning åtgärder under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna i urvalet:

Företag

Subventionsnivå

PT Ciliandra Perkasa

0,03 %

PT Intibenua Perkasatama och PT Musim Mas (Musim Mas Group)

0,12 %

PT Pelita Agung Agrindustri och PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata Group)

0,16 %

PT Wilmar Nabati Indonesia och PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar Group)

0,11 %

3.5.   Andra system

Andra system

| (239) | Klagomålet fastställde ett antal ytterligare subventioner och subventionsprogram och i synnerhet, genom intäkter som inte drivs in eller efterskänks såsom inkomstskatteförmåner för noterade investeringar, subventioner till industriell egendom, skatteförmåner för föregångsbranscher, systemet för befrielse från importtull och tillhandahållande av exportfinansiering och exportgarantier på förmånliga villkor av indonesiska Eximbank. |
| --- | --- |

(239)

Klagomålet fastställde ett antal ytterligare subventioner och subventionsprogram och i synnerhet, genom intäkter som inte drivs in eller efterskänks såsom inkomstskatteförmåner för noterade investeringar, subventioner till industriell egendom, skatteförmåner för föregångsbranscher, systemet för befrielse från importtull och tillhandahållande av exportfinansiering och exportgarantier på förmånliga villkor av indonesiska Eximbank.

| (240) | Eftersom kommissionen inte fann några bevis på att någon exporterande tillverkare utnyttjade dessa, kommer de att behandlas sammantaget i detta avsnitt. |
| --- | --- |

(240)

Eftersom kommissionen inte fann några bevis på att någon exporterande tillverkare utnyttjade dessa, kommer de att behandlas sammantaget i detta avsnitt.

3.5.1.   Inkomstskatteförmåner för noterade investeringar

Inkomstskatteförmåner för noterade investeringar

| (241) | I klagomålet hävdades att dessa system beviljar inkomstskatteförmåner för investeringar i vissa affärsområden och/eller vissa regioner för att öka utländska och inhemska direktinvesteringar i Indonesien. I synnerhet hävdas i klagomålet att detta system beviljar:






  (a) | Ett skatteavdrag på 30 % netto på den totala investeringen, motsvarande 5 % per år fördelat på 6 år. |
| --- | --- | --- |

(241)

I klagomålet hävdades att dessa system beviljar inkomstskatteförmåner för investeringar i vissa affärsområden och/eller vissa regioner för att öka utländska och inhemska direktinvesteringar i Indonesien. I synnerhet hävdas i klagomålet att detta system beviljar:

(a)

Ett skatteavdrag på 30 % netto på den totala investeringen, motsvarande 5 % per år fördelat på 6 år.

| (b) | Påskyndade avskrivningar och avsättningar. |
| --- | --- |

(b)

Påskyndade avskrivningar och avsättningar.

| (c) | En inkomstskatt för utdelningar som utbetalas till utländska skattebetalare på 10 % eller lägre i enlighet med gällande dubbelbeskattningsavtal. och |
| --- | --- |

(c)

En inkomstskatt för utdelningar som utbetalas till utländska skattebetalare på 10 % eller lägre i enlighet med gällande dubbelbeskattningsavtal. och

| (d) | Kompensation för förlust under mer än fem år men högst tio år. |
| --- | --- |

(d)

Kompensation för förlust under mer än fem år men högst tio år.

| (242) | Undersökningen bekräftade i huvudsak de påståenden som lades fram i klagomålet. Undersökningen visade att programmet inrättades den 1 januari 2007 i enlighet med förordning nr 1/2007 och förnyades och ändrades den 6 april 2015 genom förordning nr 18/2015, senare ändrad genom förordning nr 9/2016. Även om förordning nr 18/2015 upphävdes genom förordning nr 1/2007 kan de företag som mottar förmåner enligt förordning nr 1/2007 fortsätta att erhålla sådana förmåner till och med deras ursprungliga utgångsdatum. |
| --- | --- |

(242)

Undersökningen bekräftade i huvudsak de påståenden som lades fram i klagomålet. Undersökningen visade att programmet inrättades den 1 januari 2007 i enlighet med förordning nr 1/2007 och förnyades och ändrades den 6 april 2015 genom förordning nr 18/2015, senare ändrad genom förordning nr 9/2016. Även om förordning nr 18/2015 upphävdes genom förordning nr 1/2007 kan de företag som mottar förmåner enligt förordning nr 1/2007 fortsätta att erhålla sådana förmåner till och med deras ursprungliga utgångsdatum.

| (243) | I enlighet med detta system kan företag som investerar i specifika regioner på Republiken Indonesiens territorium och specifika industrisektorer dra fördel av följande incitament:






  (a) | Ett skatteavdrag på 30 % netto på den totala investeringen, motsvarande 5 % per år fördelat på 6 år. |
| --- | --- | --- |

(243)

I enlighet med detta system kan företag som investerar i specifika regioner på Republiken Indonesiens territorium och specifika industrisektorer dra fördel av följande incitament:

(a)

Ett skatteavdrag på 30 % netto på den totala investeringen, motsvarande 5 % per år fördelat på 6 år.

| (b) | Påskyndade avskrivningar och avsättningar. |
| --- | --- |

(b)

Påskyndade avskrivningar och avsättningar.

| (c) | En inkomstskatt för utdelningar som utbetalas till utländska skattebetalare på 10 % eller lägre i enlighet med gällande dubbelbeskattningsavtal. och |
| --- | --- |

(c)

En inkomstskatt för utdelningar som utbetalas till utländska skattebetalare på 10 % eller lägre i enlighet med gällande dubbelbeskattningsavtal. och

| (d) | Kompensation för förlust under mer än fem år men högst tio år. |
| --- | --- |

(d)

Kompensation för förlust under mer än fem år men högst tio år.

| (244) | Under kontrollbesöket på plats förklarade de indonesiska myndigheterna att systemet är tillgängligt för investeringar i andra regioner än Java eller Sulawesi, och relevant ort för stödberättigande är den ort där investeringen äger rum och inte sätet för det investerande företaget. De indonesiska myndigheterna bekräftade också att värdekedjan för oraffinerad palmolja, inbegripet biodieseltillverkare, är stödberättigade enligt detta system. |
| --- | --- |

(244)

Under kontrollbesöket på plats förklarade de indonesiska myndigheterna att systemet är tillgängligt för investeringar i andra regioner än Java eller Sulawesi, och relevant ort för stödberättigande är den ort där investeringen äger rum och inte sätet för det investerande företaget. De indonesiska myndigheterna bekräftade också att värdekedjan för oraffinerad palmolja, inbegripet biodieseltillverkare, är stödberättigade enligt detta system.

| (245) | Undersökningen visade att, av olika skäl, utnyttjade ingen av de exporterande tillverkarna detta system. Företagen var antingen förlustbringande och hade följaktligen ingen inkomstskatt att dra av, eller var inte stödberättigade eftersom de inte uppfyllde kravet på region för investeringen. |
| --- | --- |

(245)

Undersökningen visade att, av olika skäl, utnyttjade ingen av de exporterande tillverkarna detta system. Företagen var antingen förlustbringande och hade följaktligen ingen inkomstskatt att dra av, eller var inte stödberättigade eftersom de inte uppfyllde kravet på region för investeringen.

| (246) | Eftersom ingen exporterande tillverkare utnyttjade systemet analyserade kommissionen inte vidare detta system. |
| --- | --- |

(246)

Eftersom ingen exporterande tillverkare utnyttjade systemet analyserade kommissionen inte vidare detta system.

3.5.2.   Subvention till industriell egendom

Subvention till industriell egendom

| (247) | Klaganden hävdade att enligt systemet för subvention till industriell egendom subventioner de indonesiska myndigheterna biodieseltillverkarna genom olika incitament. I synnerhet hävdas i klagomålet att de indonesiska myndigheterna införde den s.k. subventionen till industriell egendom i enlighet med förordning nr 142/2015. Enligt detta system beviljas varje ”industriföretag” beläget i en ”industriell egendom” skatteincitament och kan dessutom erhålla regionala incitament. |
| --- | --- |

(247)

Klaganden hävdade att enligt systemet för subvention till industriell egendom subventioner de indonesiska myndigheterna biodieseltillverkarna genom olika incitament. I synnerhet hävdas i klagomålet att de indonesiska myndigheterna införde den s.k. subventionen till industriell egendom i enlighet med förordning nr 142/2015. Enligt detta system beviljas varje ”industriföretag” beläget i en ”industriell egendom” skatteincitament och kan dessutom erhålla regionala incitament.

| (248) | Enligt klagomålet beviljar detta program ett finansiellt bidrag till de indonesiska biodieseltillverkarna i form av uteblivna intäkter och en förmån till de indonesiska biodieselexportörerna som motsvarar skatterabatten. Enligt klagomålet är detta system även selektivt, eftersom endast företag inom en industriell egendom är föremål för programmet enligt de villkor som anges i förordningen. |
| --- | --- |

(248)

Enligt klagomålet beviljar detta program ett finansiellt bidrag till de indonesiska biodieseltillverkarna i form av uteblivna intäkter och en förmån till de indonesiska biodieselexportörerna som motsvarar skatterabatten. Enligt klagomålet är detta system även selektivt, eftersom endast företag inom en industriell egendom är föremål för programmet enligt de villkor som anges i förordningen.

| (249) | Undersökningen angav att detta system har inrättats av de indonesiska myndigheterna för att stödja industriverksamhet i specifika geografiska områden som definieras i artikel 1.4 i förordning nr 142/2015 som ett centralt industriområde utrustat med stödinfrastruktur som utvecklats och förvaltas av företaget för industriell egendom. |
| --- | --- |

(249)

Undersökningen angav att detta system har inrättats av de indonesiska myndigheterna för att stödja industriverksamhet i specifika geografiska områden som definieras i artikel 1.4 i förordning nr 142/2015 som ett centralt industriområde utrustat med stödinfrastruktur som utvecklats och förvaltas av företaget för industriell egendom.

| (250) | Undersökningen visade också att detta system får bevilja fördelar till mottagarna eftersom finansministeriets förordning nr 105/2016 medger vissa faciliteter vad gäller bolagsskatt, liksom undantag för mervärdesskatt och importtullar. |
| --- | --- |

(250)

Undersökningen visade också att detta system får bevilja fördelar till mottagarna eftersom finansministeriets förordning nr 105/2016 medger vissa faciliteter vad gäller bolagsskatt, liksom undantag för mervärdesskatt och importtullar.

| (251) | Undersökningen visar dock att inga exporterande tillverkare har utnyttjat detta system, och därför analyserade kommissionen inte vidare detta system. |
| --- | --- |

(251)

Undersökningen visar dock att inga exporterande tillverkare har utnyttjat detta system, och därför analyserade kommissionen inte vidare detta system.

3.5.3.   Förmån enligt systemet för föregångsbranscher

Förmån enligt systemet för föregångsbranscher

| (252) | Enligt klagomålet de indonesiska myndigheterna genom systemet för föregångsbranscher beviljar en rad skatteförmåner för att öka direktinvesteringar till så kallade ”föregångsbranscher”. I synnerhet hävdas i klagomålet att detta system infördes 2011 i enlighet med förordning nr 130/2011. Det ändrades därefter flera gånger. Detta program reviderades den 29 mars 2018 genom finansministeriets förordning nr 35/2018. |
| --- | --- |

(252)

Enligt klagomålet de indonesiska myndigheterna genom systemet för föregångsbranscher beviljar en rad skatteförmåner för att öka direktinvesteringar till så kallade ”föregångsbranscher”. I synnerhet hävdas i klagomålet att detta system infördes 2011 i enlighet med förordning nr 130/2011. Det ändrades därefter flera gånger. Detta program reviderades den 29 mars 2018 genom finansministeriets förordning nr 35/2018.

| (253) | Enligt klagomålet beviljar detta program de indonesiska biodieseltillverkarna ett finansiellt bidrag i form av uteblivna intäkter och en förmån till de indonesiska biodieselexportörerna som motsvarar en skatterabatt. |
| --- | --- |

(253)

Enligt klagomålet beviljar detta program de indonesiska biodieseltillverkarna ett finansiellt bidrag i form av uteblivna intäkter och en förmån till de indonesiska biodieselexportörerna som motsvarar en skatterabatt.

| (254) | Undersökningen angav att syftet med programmet i princip består av en reducerad bolagsskatt för viss affärsverksamhet (s.k. föregångsbranscher) som förtecknas i finansministeriets förordning nr 159/2015 ändrad genom finansministeriets förordning nr 103/2016. Undersökningen visade också att, utöver verksamhet i föregångsbranscher enligt finansministeriets definition, måste företag för att vara förmånsberättigande, investera minst 1 000 miljarder rupier (IDR 1 000 000 000 000,00) i alla sektorer som rör föregångsbranscher, med undantag av den informations-, kommunikations- och tekniksektor som inför högteknologi. Företagen i IKT-sektorn kan investera minst 500 miljarder rupier ( IDR 500 000 000 000,00) för att komma i fråga för förmånen. Utöver ovanstående tillämpas vissa andra kriterier, nämligen insättning av minst 10 % av investeringsplanen i indonesiska banker, för att upprätthålla en skuldsättningskvot på minst 4:1 och status som juridisk person i Indonesien sedan den 15 augusti 2011. |
| --- | --- |

(254)

Undersökningen angav att syftet med programmet i princip består av en reducerad bolagsskatt för viss affärsverksamhet (s.k. föregångsbranscher) som förtecknas i finansministeriets förordning nr 159/2015 ändrad genom finansministeriets förordning nr 103/2016. Undersökningen visade också att, utöver verksamhet i föregångsbranscher enligt finansministeriets definition, måste företag för att vara förmånsberättigande, investera minst 1 000 miljarder rupier (IDR 1 000 000 000 000,00) i alla sektorer som rör föregångsbranscher, med undantag av den informations-, kommunikations- och tekniksektor som inför högteknologi. Företagen i IKT-sektorn kan investera minst 500 miljarder rupier ( IDR 500 000 000 000,00) för att komma i fråga för förmånen. Utöver ovanstående tillämpas vissa andra kriterier, nämligen insättning av minst 10 % av investeringsplanen i indonesiska banker, för att upprätthålla en skuldsättningskvot på minst 4:1 och status som juridisk person i Indonesien sedan den 15 augusti 2011.

| (255) | Undersökningen visar dock att inga exporterande tillverkare har utnyttjat detta system, och därför analyserade kommissionen inte vidare detta system. |
| --- | --- |

(255)

Undersökningen visar dock att inga exporterande tillverkare har utnyttjat detta system, och därför analyserade kommissionen inte vidare detta system.

3.5.4.   Tillhandahållande av exportfinansiering och exportgarantier på förmånliga villkor av indonesiska Eximbank.

Tillhandahållande av exportfinansiering och exportgarantier på förmånliga villkor av indonesiska Eximbank.

| (256) | I klagomålet hävdas att Lempabaga Pembiyaan Ekspor Indonesia (nedan kallat Eximbank) en statlig bank agerar som finansministeriets finansinstitut för att stödja Indonesiens utrikeshandel. Enligt klaganden tillhandahåller Eximbank i denna egenskap förmånlig exportfinansiering till indonesiska palmoljeindustrier i senare led, inbegripet biodieseltillverkare. |
| --- | --- |

(256)

I klagomålet hävdas att Lempabaga Pembiyaan Ekspor Indonesia (nedan kallat Eximbank) en statlig bank agerar som finansministeriets finansinstitut för att stödja Indonesiens utrikeshandel. Enligt klaganden tillhandahåller Eximbank i denna egenskap förmånlig exportfinansiering till indonesiska palmoljeindustrier i senare led, inbegripet biodieseltillverkare.

Eximbank

| (257) | Enligt klagomålet är Eximbanks mål att stödja statens åtgärder inom ramen för det nationella exportprogrammet genom nationell exportfinansiering. I sin årsrapport 2017 angav vidare Eximbank att den åtar sig att aktivt stödja indonesiska industrier som rör palmolja, och som utgör huvuddelen av dess kundunderlag. |
| --- | --- |

(257)

Enligt klagomålet är Eximbanks mål att stödja statens åtgärder inom ramen för det nationella exportprogrammet genom nationell exportfinansiering. I sin årsrapport 2017 angav vidare Eximbank att den åtar sig att aktivt stödja indonesiska industrier som rör palmolja, och som utgör huvuddelen av dess kundunderlag.

| (258) | I klagomålet hävdas vidare att merparten av de finansiella tjänster som tillhandahålls av Eximbank (bland annat exportfinansiering, exportgarantier, exportförsäkring och rådgivningstjänster) utgör ett finansiellt bidrag från de indonesiska myndigheterna. Klaganden tillägger att i enlighet med lag 2/2009 är Eximbanks uppdrag att tillhandahålla finansiering för alla transaktioner eller projekt som inte är kommersiellt livskraftiga i syfte att öka exportvolymen. I detta sammanhang hävdas i klagomålet att, enligt Eximbanks årsrapport 2017 höll banken finansieringstillgångar och fordringar med nominella räntor på upp till 0 %, både i rupier och utländska valutor. Klaganden hävdar därför att, utan att kunna precisera den ränta som Eximbank tillämpar på biodieseltillverkare, skulle denna inte desto mindre vara lägre än marknadsräntan och därför utgöra en förmån. |
| --- | --- |

(258)

I klagomålet hävdas vidare att merparten av de finansiella tjänster som tillhandahålls av Eximbank (bland annat exportfinansiering, exportgarantier, exportförsäkring och rådgivningstjänster) utgör ett finansiellt bidrag från de indonesiska myndigheterna. Klaganden tillägger att i enlighet med lag 2/2009 är Eximbanks uppdrag att tillhandahålla finansiering för alla transaktioner eller projekt som inte är kommersiellt livskraftiga i syfte att öka exportvolymen. I detta sammanhang hävdas i klagomålet att, enligt Eximbanks årsrapport 2017 höll banken finansieringstillgångar och fordringar med nominella räntor på upp till 0 %, både i rupier och utländska valutor. Klaganden hävdar därför att, utan att kunna precisera den ränta som Eximbank tillämpar på biodieseltillverkare, skulle denna inte desto mindre vara lägre än marknadsräntan och därför utgöra en förmån.

| (259) | Undersökningen angav att Eximbank inrättades av de indonesiska myndigheterna i enlighet med lag nr 2/2009 och tillhandahåller finansiering i form av aktiekapital och/eller investeringar. Undersökningen visade närmare bestämt att Eximbank bedriver följande verksamheter:






  — | Garantier till indonesiska exportörer, importörer utomlands och anbud för projektutförande. |
| --- | --- | --- |

(259)

Undersökningen angav att Eximbank inrättades av de indonesiska myndigheterna i enlighet med lag nr 2/2009 och tillhandahåller finansiering i form av aktiekapital och/eller investeringar. Undersökningen visade närmare bestämt att Eximbank bedriver följande verksamheter:

—

Garantier till indonesiska exportörer, importörer utomlands och anbud för projektutförande.

| — | Försäkringstjänster för exportörer i de fall där befintliga exportförsäkringsagenter inte kan tillhandahålla tjänster. och |
| --- | --- |

—

Försäkringstjänster för exportörer i de fall där befintliga exportförsäkringsagenter inte kan tillhandahålla tjänster. och

| — | Rådgivningstjänster till banker, finansiella institut, exportörer och tillverkare av exportvaror, särskilt små och medelstora företag och kooperativ. |
| --- | --- |

—

Rådgivningstjänster till banker, finansiella institut, exportörer och tillverkare av exportvaror, särskilt små och medelstora företag och kooperativ.

| (260) | Undersökningen visade att ingen av de exporterande tillverkarna utom en hade ett kontraktsenligt förhållande till Eximbank. Utan avseende på ovanstående kontrollerade kommissionen all de lån som ingåtts mellan de exporterande tillverkarna och statsägda banker. I detta avseende kunde kommissionen kontrollera att den ränta som tillämpades av statsägda banker är jämförbar med internationella riktmärken, både för lån i indonesiska rupier och lån i US-dollar. Vad gäller de lån som är utfärdade i indonesiska rupier jämförde kommissionen den ränta som är tillämplig på exporterande tillverkare under lånets löptid med avkastningen på indonesiska obligationer med liknande löptid enligt Bloomberg. Kommissionen konstaterade att dessa är jämförbara. |
| --- | --- |

(260)

Undersökningen visade att ingen av de exporterande tillverkarna utom en hade ett kontraktsenligt förhållande till Eximbank. Utan avseende på ovanstående kontrollerade kommissionen all de lån som ingåtts mellan de exporterande tillverkarna och statsägda banker. I detta avseende kunde kommissionen kontrollera att den ränta som tillämpades av statsägda banker är jämförbar med internationella riktmärken, både för lån i indonesiska rupier och lån i US-dollar. Vad gäller de lån som är utfärdade i indonesiska rupier jämförde kommissionen den ränta som är tillämplig på exporterande tillverkare under lånets löptid med avkastningen på indonesiska obligationer med liknande löptid enligt Bloomberg. Kommissionen konstaterade att dessa är jämförbara.

| (261) | Eftersom kommissionen inte fastställde att en förmån beviljades enligt detta system, analyserades detta system inte vidare. |
| --- | --- |

(261)

Eftersom kommissionen inte fastställde att en förmån beviljades enligt detta system, analyserades detta system inte vidare.

3.6.   Slutsats beträffande subventionering

Slutsats beträffande subventionering

| (262) | Kommissionen beräknade beloppet för utjämningsbara subventioner för varje exporterande tillverkare i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen genom att granska varje subvention eller subventionsprogram, och adderade dessa siffror för att beräkna det totala subventionsbeloppet för varje exporterande tillverkare under undersökningsperioden. För att beräkna den totala subventioneringen (se nedan) beräknade kommissionen först den relativa subventioneringen, dvs. subventionen som en procentandel av företagets totala omsättning. Denna procentandel användes därefter för att beräkna den subvention som tilldelades exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Därefter beräknades subventionsbeloppet per ton av den berörda produkten som exporterades till unionen under undersökningsperioden, och nedanstående marginaler beräknades som andel av cif-värdet av samma export per ton. |
| --- | --- |

(262)

Kommissionen beräknade beloppet för utjämningsbara subventioner för varje exporterande tillverkare i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen genom att granska varje subvention eller subventionsprogram, och adderade dessa siffror för att beräkna det totala subventionsbeloppet för varje exporterande tillverkare under undersökningsperioden. För att beräkna den totala subventioneringen (se nedan) beräknade kommissionen först den relativa subventioneringen, dvs. subventionen som en procentandel av företagets totala omsättning. Denna procentandel användes därefter för att beräkna den subvention som tilldelades exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Därefter beräknades subventionsbeloppet per ton av den berörda produkten som exporterades till unionen under undersökningsperioden, och nedanstående marginaler beräknades som andel av cif-värdet av samma export per ton.

| (263) | Givet att de indonesiska exporterande tillverkarna samarbetade fullt ut, fastställdes beloppet för ”övriga företag” preliminärt till det högsta belopp som satts för de samarbetande företagen.






  Företag | Subventionsnivå |
| --- | --- | --- |
| PT Ciliandra Perkasa | 8,0 % |
| PT Intibenua Perkasatama och PT Musim Mas (Musim Mas Group) | 16,3 % |
| PT Pelita Agung Agrindustri och PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata Group) | 18,0 % |
| PT Wilmar Nabati Indonesia och PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar Group) | 15,7 % |
| Alla övriga företag | 18,0 % |

(263)

Givet att de indonesiska exporterande tillverkarna samarbetade fullt ut, fastställdes beloppet för ”övriga företag” preliminärt till det högsta belopp som satts för de samarbetande företagen.

Företag

Subventionsnivå

PT Ciliandra Perkasa

8,0 %

PT Intibenua Perkasatama och PT Musim Mas (Musim Mas Group)

16,3 %

PT Pelita Agung Agrindustri och PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata Group)

18,0 %

PT Wilmar Nabati Indonesia och PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar Group)

15,7 %

Alla övriga företag

18,0 %

4.   SKADA

SKADA

4.1.   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (264) | Under undersökningsperioden tillverkades en likadan produkt av 44 tillverkare som var medlemmar i EBB och ytterligare 194 kända tillverkare som inte var medlemmar av EBB. Alla dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(264)

Under undersökningsperioden tillverkades en likadan produkt av 44 tillverkare som var medlemmar i EBB och ytterligare 194 kända tillverkare som inte var medlemmar av EBB. Alla dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen.

| (265) | Såsom framgår i skälen 17–20 valde kommissionen ut tre unionstillverkare i urvalet, vilka står för 18 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(265)

Såsom framgår i skälen 17–20 valde kommissionen ut tre unionstillverkare i urvalet, vilka står för 18 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten.

| (266) | Kommissionen fastställde den totala tillverkningen av biodiesel i unionen under undersökningsperioden till omkring 13 miljoner ton på grundval av den information som lämnats av EBB för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(266)

Kommissionen fastställde den totala tillverkningen av biodiesel i unionen under undersökningsperioden till omkring 13 miljoner ton på grundval av den information som lämnats av EBB för unionsindustrin.

| (267) | EBB sammanställer uppgifter om produktionen som de tar emot från sina medlemmar, som motsvarar cirka 70 % av biodieseltillverkningen i unionen. När det gäller de tillverkare som inte är medlemmar och som står för ungefär 30 % av biodieseltillverkningen i unionen samlas produktionsuppgifterna in från berörda nationella branschorganisationer och andra offentligt tillgängliga källor. |
| --- | --- |

(267)

EBB sammanställer uppgifter om produktionen som de tar emot från sina medlemmar, som motsvarar cirka 70 % av biodieseltillverkningen i unionen. När det gäller de tillverkare som inte är medlemmar och som står för ungefär 30 % av biodieseltillverkningen i unionen samlas produktionsuppgifterna in från berörda nationella branschorganisationer och andra offentligt tillgängliga källor.

| (268) | Metoden och exaktheten i de uppgifter som samlats in av EBB var föremål för ett kontrollbesök på plats enligt artikel 26 i grundförordningen och som ägde rum i EBB:s lokaler.

  Tabell 3


  Förbrukning i unionen (i ton) | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total tillverkning i unionen | 11 789 896 | 11 958 862 | 13 071 053 | 13 140 582 |
| Index | 100 | 101 | 111 | 111 |
| Källa: EBB |

(268)

Metoden och exaktheten i de uppgifter som samlats in av EBB var föremål för ett kontrollbesök på plats enligt artikel 26 i grundförordningen och som ägde rum i EBB:s lokaler.

Tabell 3

Tabell 3

Förbrukning i unionen (i ton)

Förbrukning i unionen (i ton)

2015

2016

2017

UP

Total tillverkning i unionen

11 789 896

11 958 862

13 071 053

13 140 582

Index

Index

100

100

101

101

111

111

111

111

Källa: EBB

Källa:

| (269) | Den totala biodieseltillverkningen i unionen ökade gradvis med 11 % mellan 2015 och 2017. Den förblev stabil mellan 2017 och slutet av undersökningsperioden. Jämfört med den unionsförbrukning som anges i tabell 4 höll unionsindustrins produktion inte jämna steg med efterfrågan, och differensen utgjordes av importerad biodiesel. |
| --- | --- |

(269)

Den totala biodieseltillverkningen i unionen ökade gradvis med 11 % mellan 2015 och 2017. Den förblev stabil mellan 2017 och slutet av undersökningsperioden. Jämfört med den unionsförbrukning som anges i tabell 4 höll unionsindustrins produktion inte jämna steg med efterfrågan, och differensen utgjordes av importerad biodiesel.

4.2.   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (270) | Kommissionen fastställde unionsförbrukningen av biodiesel genom att lägga till importen av biodiesel till unionen till unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(270)

Kommissionen fastställde unionsförbrukningen av biodiesel genom att lägga till importen av biodiesel till unionen till unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden.

| (271) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Förbrukning i unionen (i ton) | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 11 791 953 | 11 435 468 | 14 202 128 | 15 634 102 |
| Index | 100 | 97 | 120 | 133 |
| Källa: EBB, EU:s importstatistik. |

(271)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Förbrukning i unionen (i ton)

Förbrukning i unionen (i ton)

2015

2016

2017

UP

Total förbrukning i unionen

11 791 953

11 435 468

14 202 128

15 634 102

Index

Index

100

100

97

97

120

120

133

133

Källa: EBB, EU:s importstatistik.

Källa:

| (272) | Unionens förbrukning av biodiesel var stabil fram till 2016. Den ökade under 2017 och under undersökningsperioden med 33 % jämfört med 2015. Biodieselkonsumtionen är beroende av två centrala faktorer: konsumtionen av dieselbränsle och andelen biodiesel i dieselbränslet. |
| --- | --- |

(272)

Unionens förbrukning av biodiesel var stabil fram till 2016. Den ökade under 2017 och under undersökningsperioden med 33 % jämfört med 2015. Biodieselkonsumtionen är beroende av två centrala faktorer: konsumtionen av dieselbränsle och andelen biodiesel i dieselbränslet.

| (273) | Den kontinuerliga ökningen av efterfrågan och unionstillverkningen beror på unionens energipolitik. I direktivet för förnybar energi 2009/285/EG (55) fastställs att ”varje medlemsstat ska se till att andelen energi från förnybara energikällor inom alla transportslag år 2020 uppgår till minst 10 % av den slutliga energianvändningen inom medlemsstatens transportsektor” (nedan kallat blandningskravet). Enligt direktivet tillåts varje medlemsstat fastställa sina egna landsspecifika krav. |
| --- | --- |

(273)

Den kontinuerliga ökningen av efterfrågan och unionstillverkningen beror på unionens energipolitik. I direktivet för förnybar energi 2009/285/EG (55) fastställs att ”varje medlemsstat ska se till att andelen energi från förnybara energikällor inom alla transportslag år 2020 uppgår till minst 10 % av den slutliga energianvändningen inom medlemsstatens transportsektor” (nedan kallat blandningskravet). Enligt direktivet tillåts varje medlemsstat fastställa sina egna landsspecifika krav.

55

blandningskravet

| (274) | Det andra direktivet om förnybar energi 2018/2001 offentliggjordes den 21 december 2018 (56) efter undersökningsperiodens slut. Direktivet fortsätter principen om användning av förnybara bränslen i transportsektorn, fullföljer målet om 10 % förnybar energi inom transporter och fastställer hållbarhetskriterier för biobränslen för alla biobränslen som tillverkas och förbrukas i EU. |
| --- | --- |

(274)

Det andra direktivet om förnybar energi 2018/2001 offentliggjordes den 21 december 2018 (56) efter undersökningsperiodens slut. Direktivet fortsätter principen om användning av förnybara bränslen i transportsektorn, fullföljer målet om 10 % förnybar energi inom transporter och fastställer hållbarhetskriterier för biobränslen för alla biobränslen som tillverkas och förbrukas i EU.

56

| (275) | Faktum är att den ökande inblandningen av biodiesel i konventionell fossil diesel är en viktig faktor i analysen av utvecklingen av marknaden för biodiesel i unionen. Tillverkningskostnaderna och priserna för biodiesel är i allmänhet högre än tillverkningskostnaderna och priserna för fossilbaserad diesel. EU-lagstiftningen föreskriver att tillverkare av bränslen (raffinaderier) ska anskaffa biodiesel för att blanda det med fossilbaserade bränslen. |
| --- | --- |

(275)

Faktum är att den ökande inblandningen av biodiesel i konventionell fossil diesel är en viktig faktor i analysen av utvecklingen av marknaden för biodiesel i unionen. Tillverkningskostnaderna och priserna för biodiesel är i allmänhet högre än tillverkningskostnaderna och priserna för fossilbaserad diesel. EU-lagstiftningen föreskriver att tillverkare av bränslen (raffinaderier) ska anskaffa biodiesel för att blanda det med fossilbaserade bränslen.

| (276) | Förbrukningen av biodiesel är direkt kopplad till de åtgärder som införs i varje medlemsstat för att följa blandningskravet i syfte att blanda in vissa mängder biodiesel i fossila bränslen. Förbrukningen av biodiesel förväntas öka i takt med att fler medlemsstater införlivar EU-direktivets mål i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(276)

Förbrukningen av biodiesel är direkt kopplad till de åtgärder som införs i varje medlemsstat för att följa blandningskravet i syfte att blanda in vissa mängder biodiesel i fossila bränslen. Förbrukningen av biodiesel förväntas öka i takt med att fler medlemsstater införlivar EU-direktivets mål i sin nationella lagstiftning.

| (277) | En annan viktig faktor rör förbrukningen av dieselbränsle för vägtransport i unionen. Denna förbrukning drivs av unionens allmänna ekonomiska situation som påverkar behovet av varu- och persontransport. |
| --- | --- |

(277)

En annan viktig faktor rör förbrukningen av dieselbränsle för vägtransport i unionen. Denna förbrukning drivs av unionens allmänna ekonomiska situation som påverkar behovet av varu- och persontransport.

| (278) | En ytterligare faktor som rör förbrukningen av dieselbränsle (och därmed biodiesel) i unionen är bränsleeffektiviteten hos dieseldrivna lastbilar, bussar och bilar. En högre bränsleeffektivitet leder direkt till lägre dieselförbrukning. En annan faktor är övergången från dieselmotorer till motorer som använder andra typer av bränsle, såsom bensin, motorgas/naturgas, hybrid- och elektriska motorer. |
| --- | --- |

(278)

En ytterligare faktor som rör förbrukningen av dieselbränsle (och därmed biodiesel) i unionen är bränsleeffektiviteten hos dieseldrivna lastbilar, bussar och bilar. En högre bränsleeffektivitet leder direkt till lägre dieselförbrukning. En annan faktor är övergången från dieselmotorer till motorer som använder andra typer av bränsle, såsom bensin, motorgas/naturgas, hybrid- och elektriska motorer.

4.3.   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.3.1.   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (279) | Kommissionen fastställde volymen för biodieselimport och dess marknadsandel på grundval av Surveillance 2-databasen (57), |
| --- | --- |

(279)

Kommissionen fastställde volymen för biodieselimport och dess marknadsandel på grundval av Surveillance 2-databasen (57),

57

| (280) | Biodieselimporten till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt: Undersökningsperioden har indelats i kvartal för att visa effekten av upphävandet av tullar i mars 2018:

  Tabell 5


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Indonesien (i ton) | 13 340 | 31 115 | 24 984 | 516 088 |
| Index | 100 | 233 | 187 | 3 869 |
| Marknadsandel (%) | 0,1 % | 0,3 % | 0,2 % | 3,3 % |
| Index | 100 | 241 | 156 | 2 918 |
| Källa: Surveillance 2-databasen |

(280)

Biodieselimporten till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt: Undersökningsperioden har indelats i kvartal för att visa effekten av upphävandet av tullar i mars 2018:

Tabell 5

Tabell 5

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2015

2016

2017

UP

Importvolym från Indonesien (i ton)

13 340

31 115

24 984

516 088

Index

Index

100

100

233

233

187

187

3 869

3 869

Marknadsandel (%)

0,1 %

0,3 %

0,2 %

3,3 %

Index

Index

100

100

241

241

156

156

2 918

2 918

Källa: Surveillance 2-databasen

Källa:

Tabell 6

Tabell 6

Import per kvartal (ton) från Indonesien under undersökningsperioden

Import per kvartal (ton) från Indonesien under undersökningsperioden

| | Fjärde kvartalet 2017 | Första kvartalet 2018 | Andra kvartalet 2018 | Tredje kvartalet 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Indonesien (i ton) | 0 | 25 275 | 227 114 | 263 678 |
| Källa: Surveillance 2-databasen |

Fjärde kvartalet 2017

Första kvartalet 2018

Andra kvartalet 2018

Tredje kvartalet 2018

Importvolym från Indonesien (i ton)

0

25 275

227 114

263 678

Källa: Surveillance 2-databasen

Källa:

| (281) | På grund av de antidumpningstullar som gäller import från Indonesien och som infördes den 26 november 2013 genom förordning (EU) nr 1194/2013 (58) var importen från Indonesien till unionen mycket begränsad mellan 2015 och februari 2018. |
| --- | --- |

(281)

På grund av de antidumpningstullar som gäller import från Indonesien och som infördes den 26 november 2013 genom förordning (EU) nr 1194/2013 (58) var importen från Indonesien till unionen mycket begränsad mellan 2015 och februari 2018.

58

| (282) | Dessa tullar ogiltigförklarades dock genom Europeiska unionens tribunal i mars 2018 (59) och följaktligen ökade importen radikalt därefter vilket framgår av tabell 6. |
| --- | --- |

(282)

Dessa tullar ogiltigförklarades dock genom Europeiska unionens tribunal i mars 2018 (59) och följaktligen ökade importen radikalt därefter vilket framgår av tabell 6.

59

4.3.2.   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (283) | Som anges ovan har import från Indonesien ägt rum under hela skadeundersökningsperioden. Priserna under skadeundersökningsperioden från 2015 till undersökningsperioden utvecklades enligt följande.

  Tabell 7


  Importpris | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser från Indonesien (euro per ton) | 853 | 619 | 803 | 671 |
| Källa: Surveillance 2-databasen |

(283)

Som anges ovan har import från Indonesien ägt rum under hela skadeundersökningsperioden. Priserna under skadeundersökningsperioden från 2015 till undersökningsperioden utvecklades enligt följande.

Tabell 7

Tabell 7

Importpris

Importpris

2015

2016

2017

UP

Importpriser från Indonesien (euro per ton)

853

619

803

671

Källa: Surveillance 2-databasen

Källa:

| (284) | Under undersökningsperioden konstaterades en skillnad på omkring 15 % mellan dessa importpriser och försäljningspriserna i EU (tabell 10). Mellan 2015 och 2017 var skillnaden mellan 5 % och 10 %. |
| --- | --- |

(284)

Under undersökningsperioden konstaterades en skillnad på omkring 15 % mellan dessa importpriser och försäljningspriserna i EU (tabell 10). Mellan 2015 och 2017 var skillnaden mellan 5 % och 10 %.

| (285) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  (1) | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import. och |
| --- | --- | --- |

(285)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

(1)

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import. och

| (2) | det viktade genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp för unionstillverkare som ingick i urvalet för icke närstående kunder på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(2)

det viktade genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp för unionstillverkare som ingick i urvalet för icke närstående kunder på unionsmarknaden.

| (286) | Kommissionen gjorde en prisjämförelse för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt och efter avräkning av avdrag och rabatter. |
| --- | --- |

(286)

Kommissionen gjorde en prisjämförelse för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt och efter avräkning av avdrag och rabatter.

| (287) | Jämförelsen per produkttyp skedde på grundval av filtrerbarhetstemperaturen oavsett vilken råvara som användes. Ett annat kriterium som kommissionen beaktade var huruvida en produkt var föremål för ”dubbelräkning” i flertalet medlemsstater. För Tyskland, som har ett annat sätt att beräkna minskningen av koldioxidutsläpp, tog kommissionen även hänsyn till de speciella förhållandena på den tyska marknaden. |
| --- | --- |

(287)

Jämförelsen per produkttyp skedde på grundval av filtrerbarhetstemperaturen oavsett vilken råvara som användes. Ett annat kriterium som kommissionen beaktade var huruvida en produkt var föremål för ”dubbelräkning” i flertalet medlemsstater. För Tyskland, som har ett annat sätt att beräkna minskningen av koldioxidutsläpp, tog kommissionen även hänsyn till de speciella förhållandena på den tyska marknaden.

| (288) | Kommissionen noterade att vissa indonesiska exportörer rapporterade export till EU utan certifikat vilket krävs enligt direktivet om förnybar energi för att låta biodiesel inräknas i blandningskravet i EU. Kommissionen ansåg att denna försäljning skedde i direkt konkurrens med unionsindustrins försäljning med sådant certifikat, eftersom denna import var i fri omsättning och eftersom produktens tekniska specifikationer är desamma. |
| --- | --- |

(288)

Kommissionen noterade att vissa indonesiska exportörer rapporterade export till EU utan certifikat vilket krävs enligt direktivet om förnybar energi för att låta biodiesel inräknas i blandningskravet i EU. Kommissionen ansåg att denna försäljning skedde i direkt konkurrens med unionsindustrins försäljning med sådant certifikat, eftersom denna import var i fri omsättning och eftersom produktens tekniska specifikationer är desamma.

| (289) | Kommissionen konstaterade att slutkunden som köper biodiesel i de flesta fall inte är medveten om eller intresserad av vilken råvara som använts vid tillverkningen, utan ställer krav på en produkt som uppfyller en viss maximal nivå när det gäller filtrerbarhetstemperatur. Denna nivå varierar beroende på säsong och klimatförhållanden. Under sommarmånaderna och i varmare regioner kan produkter med högre filtrerbarhetstemperatur säljas, medan biodiesel med lägre filtrerbarhetstemperatur krävs under vintermånaderna och i kallare regioner. |
| --- | --- |

(289)

Kommissionen konstaterade att slutkunden som köper biodiesel i de flesta fall inte är medveten om eller intresserad av vilken råvara som använts vid tillverkningen, utan ställer krav på en produkt som uppfyller en viss maximal nivå när det gäller filtrerbarhetstemperatur. Denna nivå varierar beroende på säsong och klimatförhållanden. Under sommarmånaderna och i varmare regioner kan produkter med högre filtrerbarhetstemperatur säljas, medan biodiesel med lägre filtrerbarhetstemperatur krävs under vintermånaderna och i kallare regioner.

| (290) | På grund av den högre filtrerbarhetstemperaturen för metylestrar från palmolja (normalt + 13 grader) blandas denna inte med mineraldiesel ensamt, men vanligen med annan biodiesel med lägre filtrerbarhetstemperatur först för att framställa en blandning med en filtrerbarhetstemperatur på + 5 grader eller 0 grader, som sedan blandas med mineraldiesel. |
| --- | --- |

(290)

På grund av den högre filtrerbarhetstemperaturen för metylestrar från palmolja (normalt + 13 grader) blandas denna inte med mineraldiesel ensamt, men vanligen med annan biodiesel med lägre filtrerbarhetstemperatur först för att framställa en blandning med en filtrerbarhetstemperatur på + 5 grader eller 0 grader, som sedan blandas med mineraldiesel.

| (291) | Den mängd metylestrar från palmolja som används i blandningen beror på årstiden och belägenheten i Europa. I södra Europa används en filtrerbarhetstemperatur på – 5 vintertid och + 5 sommartid. I norra Europa används en filtrerbarhetstemperatur på – 10 vintertid och 0 grader sommartid. Ju högre filtrerbarhetstemperatur desto högre andel metylestrar från palmolja som kan användas i blandningen av biodiesel (60). |
| --- | --- |

(291)

Den mängd metylestrar från palmolja som används i blandningen beror på årstiden och belägenheten i Europa. I södra Europa används en filtrerbarhetstemperatur på – 5 vintertid och + 5 sommartid. I norra Europa används en filtrerbarhetstemperatur på – 10 vintertid och 0 grader sommartid. Ju högre filtrerbarhetstemperatur desto högre andel metylestrar från palmolja som kan användas i blandningen av biodiesel (60).

60

| (292) | För att beräkna prisunderskridandet för varje exporterande tillverkare jämförde kommissionen först importen från Indonesien (biodiesel från ren palmolja) med unionsindustrins försäljning av biodiesel från ren palmolja. |
| --- | --- |

(292)

För att beräkna prisunderskridandet för varje exporterande tillverkare jämförde kommissionen först importen från Indonesien (biodiesel från ren palmolja) med unionsindustrins försäljning av biodiesel från ren palmolja.

| (293) | Den typ av biodiesel som såldes av unionsindustrin konkurrerade följaktligen direkt med den biodiesel som importerades från Indonesien, i enlighet med WTO:s panelrapport om biodiesel från Indonesien (61). Den jämförelsen omfattade omkring 20 % av all försäljning från unionstillverkarna i urvalet. Enligt WTO:s praxis finns inget krav som anger en specifik procentandel av den inhemska industrins försäljning som ska beaktas i analysen av priseffekter (62). |
| --- | --- |

(293)

Den typ av biodiesel som såldes av unionsindustrin konkurrerade följaktligen direkt med den biodiesel som importerades från Indonesien, i enlighet med WTO:s panelrapport om biodiesel från Indonesien (61). Den jämförelsen omfattade omkring 20 % av all försäljning från unionstillverkarna i urvalet. Enligt WTO:s praxis finns inget krav som anger en specifik procentandel av den inhemska industrins försäljning som ska beaktas i analysen av priseffekter (62).

61

62

| (294) | Kommissionen uttryckte resultatet av denna direkta jämförelse av import av metylestrar från palmolja med försäljning av metylestrar från palmolja som en procentandel av försäljningen från unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. Den visade en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal för importen från exportörerna i urvalet för det berörda landet på unionsmarknaden på mellan 6,0 % och 11,6 %. |
| --- | --- |

(294)

Kommissionen uttryckte resultatet av denna direkta jämförelse av import av metylestrar från palmolja med försäljning av metylestrar från palmolja som en procentandel av försäljningen från unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. Den visade en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal för importen från exportörerna i urvalet för det berörda landet på unionsmarknaden på mellan 6,0 % och 11,6 %.

| (295) | Den återstående försäljningen från unionstillverkare som ingick i urvalet har en lägre filtrerbarhetstemperatur som låter dessa produkter användas vid en lägre temperatur. Eftersom jämförelsen mellan indonesisk import och unionsindustrins försäljning endast omfattade omkring 20 % av försäljningen från unionstillverkarna i urvalet, gjorde kommissionen två olika prisjämförelser för att bedöma pålitligheten i konstaterandet av prisunderskridande. |
| --- | --- |

(295)

Den återstående försäljningen från unionstillverkare som ingick i urvalet har en lägre filtrerbarhetstemperatur som låter dessa produkter användas vid en lägre temperatur. Eftersom jämförelsen mellan indonesisk import och unionsindustrins försäljning endast omfattade omkring 20 % av försäljningen från unionstillverkarna i urvalet, gjorde kommissionen två olika prisjämförelser för att bedöma pålitligheten i konstaterandet av prisunderskridande.

| (296) | I det andra alternativet breddade kommissionen jämförelsen genom att inkludera biodiesel med en filtrerbarhetstemperatur på runt 0 grader (FAME0), den vanligaste typen av biodiesel som säljs av unionstillverkarna i urvalet. I detta syfte justerades priserna för FAME0 nedåt för att beakta marknadsvärdet av skillnaderna i fysiska egenskaper. Detta marknadsvärde bedömdes utifrån prisskillnaden mellan FAME10 och FAME0 på unionsmarknaden. Denna jämförelse omfattade 55 % av all unionsförsäljning och visade ett prisunderskridande på 7,4 %. |
| --- | --- |

(296)

I det andra alternativet breddade kommissionen jämförelsen genom att inkludera biodiesel med en filtrerbarhetstemperatur på runt 0 grader (FAME0), den vanligaste typen av biodiesel som säljs av unionstillverkarna i urvalet. I detta syfte justerades priserna för FAME0 nedåt för att beakta marknadsvärdet av skillnaderna i fysiska egenskaper. Detta marknadsvärde bedömdes utifrån prisskillnaden mellan FAME10 och FAME0 på unionsmarknaden. Denna jämförelse omfattade 55 % av all unionsförsäljning och visade ett prisunderskridande på 7,4 %.

| (297) | Denna jämförelse beaktar att biodiesel vid CFPP0 – FAME0 vanligen är en blandning av olika typer av biodiesel som ofta innehåller upp till 20 % av metylestrar från palmolja. Kommissionen ansåg därför att försäljningspriserna för FAME0 på unionsmarknaden påverkas av priset på den biodiesel som blandats för att framställa den, och därför är en jämförelse lämplig för att jämföra liknande företeelser. |
| --- | --- |

(297)

Denna jämförelse beaktar att biodiesel vid CFPP0 – FAME0 vanligen är en blandning av olika typer av biodiesel som ofta innehåller upp till 20 % av metylestrar från palmolja. Kommissionen ansåg därför att försäljningspriserna för FAME0 på unionsmarknaden påverkas av priset på den biodiesel som blandats för att framställa den, och därför är en jämförelse lämplig för att jämföra liknande företeelser.

| (298) | I det tredje alternativet jämförde kommissionen all import från indonesiska exporterande tillverkare med all försäljning från unionstillverkare som ingick i urvalet, oavsett produkttyp. Denna jämförelse visade ett prisunderskridande på 17,5 % (63). |
| --- | --- |

(298)

I det tredje alternativet jämförde kommissionen all import från indonesiska exporterande tillverkare med all försäljning från unionstillverkare som ingick i urvalet, oavsett produkttyp. Denna jämförelse visade ett prisunderskridande på 17,5 % (63).

63

| (299) | Denna jämförelse visade att import av metylestrar från palmolja från Indonesien till subventionerade priser skulle leda till lägre priser för de flesta blandningar som säljs på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(299)

Denna jämförelse visade att import av metylestrar från palmolja från Indonesien till subventionerade priser skulle leda till lägre priser för de flesta blandningar som säljs på unionsmarknaden.

| (300) | Följaktligen visade alla tre prisundersökningar en betydande nivå av prisunderskridande. Kommissionen konstaterade därför att, oavsett metod, priserna för indonesisk import underskred unionsindustrins priser i betydande utsträckning. |
| --- | --- |

(300)

Följaktligen visade alla tre prisundersökningar en betydande nivå av prisunderskridande. Kommissionen konstaterade därför att, oavsett metod, priserna för indonesisk import underskred unionsindustrins priser i betydande utsträckning.

| (301) | I skäl 328 analyserade kommissionen dessutom huruvida unionsindustrins priser pressades av den subventionerade importen. |
| --- | --- |

(301)

I skäl 328 analyserade kommissionen dessutom huruvida unionsindustrins priser pressades av den subventionerade importen.

4.4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1.   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (302) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(302)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (303) | Som anges i skälen 17–20 användes ett stickprov för att fastställa risken för skada och den negativa inverkan på försäljningsprisernas nivå, de sålda kvantiteterna, marknadsandelen och vinsterna hos unionsindustrin. |
| --- | --- |

(303)

Som anges i skälen 17–20 användes ett stickprov för att fastställa risken för skada och den negativa inverkan på försäljningsprisernas nivå, de sålda kvantiteterna, marknadsandelen och vinsterna hos unionsindustrin.

| (304) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifterna i svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna som ingick i urvalet och information från EBB. |
| --- | --- |

(304)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifterna i svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna som ingick i urvalet och information från EBB.

| (305) | Kommissionen kontrollerade metoden som använts för insamlingen av uppgifterna från EBB och att uppgifterna underbyggdes av lämplig dokumentation och lämpliga undersökningsförfaranden. |
| --- | --- |

(305)

Kommissionen kontrollerade metoden som använts för insamlingen av uppgifterna från EBB och att uppgifterna underbyggdes av lämplig dokumentation och lämpliga undersökningsförfaranden.

| (306) | Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(306)

Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (307) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, subventionsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare subventionering eller dumpning. |
| --- | --- |

(307)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, subventionsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare subventionering eller dumpning.

| (308) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(308)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.2.   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1.   Produktion, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (309) | Unionens totala produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (i ton) | 16 009 878 | 16 561 814 | 16 594 853 | 17 031 230 |
| Index | 100 | 103 | 104 | 106 |
| Kapacitetsutnyttjande | 74 % | 72 % | 79 % | 77 % |
| Källa: EBB |

(309)

Unionens totala produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2015

2016

2017

UP

Produktionskapacitet (i ton)

16 009 878

16 561 814

16 594 853

17 031 230

Index

Index

100

100

103

103

104

104

106

106

Kapacitetsutnyttjande

74 %

72 %

79 %

77 %

Källa: EBB

Källa:

| (310) | Produktionskapaciteten ökade långsamt under skadeundersökningsperioden, för att återspegla den växande efterfrågan. Eftersom unionsindustrin dock endast kunde dra nytta av en växande marknad i en mycket begränsad utsträckning på grund av den betydande ökningen av subventionerad import, särskilt under undersökningsperioden, är produktionskapacitetens ökning betydligt lägre än efterfrågans ökning. |
| --- | --- |

(310)

Produktionskapaciteten ökade långsamt under skadeundersökningsperioden, för att återspegla den växande efterfrågan. Eftersom unionsindustrin dock endast kunde dra nytta av en växande marknad i en mycket begränsad utsträckning på grund av den betydande ökningen av subventionerad import, särskilt under undersökningsperioden, är produktionskapacitetens ökning betydligt lägre än efterfrågans ökning.

| (311) | På samma sätt som för uppgifterna om tillverkning sammanställer EBB i skäl 309 kapacitetsuppgifterna utifrån uppgifter från sina medlemmar, däribland nationella sammanslutningar, och för icke medlemmar sammanställs kapacitetsuppgifterna utifrån andra offentligt tillgängliga källor. |
| --- | --- |

(311)

På samma sätt som för uppgifterna om tillverkning sammanställer EBB i skäl 309 kapacitetsuppgifterna utifrån uppgifter från sina medlemmar, däribland nationella sammanslutningar, och för icke medlemmar sammanställs kapacitetsuppgifterna utifrån andra offentligt tillgängliga källor.

| (312) | I uppgifterna om produktionskapacitet ingår inte en stor kapacitetsandel som betraktas som ledig. EBB förklarade att ett antal biodieselanläggningar inte varit i drift under flera år och bör betraktas som långsiktigt tagna ur produktion. Dessa anläggningar, som formellt sett finns installerade, skulle bara kunna återstarta sin tillverkning efter investeringar i tekniska anpassningar och efter en betydande tidsperiod. |
| --- | --- |

(312)

I uppgifterna om produktionskapacitet ingår inte en stor kapacitetsandel som betraktas som ledig. EBB förklarade att ett antal biodieselanläggningar inte varit i drift under flera år och bör betraktas som långsiktigt tagna ur produktion. Dessa anläggningar, som formellt sett finns installerade, skulle bara kunna återstarta sin tillverkning efter investeringar i tekniska anpassningar och efter en betydande tidsperiod.

| (313) | Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande ökade med 5 % (eller fyra procentenheter) från 74 % till 77 % under skadeundersökningsperioden. Industrin nådde sitt högsta kapacitetsutnyttjande under 2017 och under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(313)

Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande ökade med 5 % (eller fyra procentenheter) från 74 % till 77 % under skadeundersökningsperioden. Industrin nådde sitt högsta kapacitetsutnyttjande under 2017 och under undersökningsperioden.

4.4.2.2.   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (314) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton) | 11 305 117 | 10 920 665 | 13 004 462 | 12 741 791 |
| Index | 100 | 97 | 115 | 113 |
| Marknadsandel (%) | 95,9 % | 95,5 % | 91,6 % | 81,5 % |
| Källa: EBB, import- och exportstatistik. |

(314)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2015

2016

2017

UP

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton)

11 305 117

10 920 665

13 004 462

12 741 791

Index

Index

100

100

97

97

115

115

113

113

Marknadsandel (%)

95,9 %

95,5 %

91,6 %

81,5 %

Källa: EBB, import- och exportstatistik.

Källa:

| (315) | Unionsindustrins försäljning föll mellan 2015 och 2016, ökade 2017 men minskade sedan något under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(315)

Unionsindustrins försäljning föll mellan 2015 och 2016, ökade 2017 men minskade sedan något under undersökningsperioden.

| (316) | De faktorer som driver försäljningen är desamma som driver förbrukning i unionen. Importen påverkade inte försäljningen i någon större utsträckning under 2015–2016, vilket var anledningen till att både försäljning och marknadsandel låg på en stabil nivå. |
| --- | --- |

(316)

De faktorer som driver försäljningen är desamma som driver förbrukning i unionen. Importen påverkade inte försäljningen i någon större utsträckning under 2015–2016, vilket var anledningen till att både försäljning och marknadsandel låg på en stabil nivå.

| (317) | Avskaffandet av tullar på import från Indonesien ändrade bilden av marknaden 2018. Efter avskaffandet av tullar förlorade unionsindustrin betydande marknadsandelar jämfört med 2016 (närmare 15 %), särskilt mellan 2017 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(317)

Avskaffandet av tullar på import från Indonesien ändrade bilden av marknaden 2018. Efter avskaffandet av tullar förlorade unionsindustrin betydande marknadsandelar jämfört med 2016 (närmare 15 %), särskilt mellan 2017 och undersökningsperioden.

4.4.2.3.   Tillväxt

| (318) | Medan unionsmarknaden ökade med 33 % under skadeundersökningsperioden, ökade unionsindustrins försäljning och produktion med endast 13 % respektive 11 %. Unionsindustrin kunde därför dra nytta av en växande marknad i en mycket begränsad utsträckning under undersökningsperioden, eftersom en betydande andel av tillväxten absorberades av ökande import, däribland den subventionerade importen från Indonesien. |
| --- | --- |

(318)

Medan unionsmarknaden ökade med 33 % under skadeundersökningsperioden, ökade unionsindustrins försäljning och produktion med endast 13 % respektive 11 %. Unionsindustrin kunde därför dra nytta av en växande marknad i en mycket begränsad utsträckning under undersökningsperioden, eftersom en betydande andel av tillväxten absorberades av ökande import, däribland den subventionerade importen från Indonesien.

4.4.2.4.   Sysselsättning och produktivitet

| (319) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Sysselsättning och produktivitet | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 2 763 | 2 762 | 2 733 | 2 841 |
| Index | 100 | 100 | 99 | 103 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 4 267 | 4 329 | 4 782 | 4 625 |
| Index | 100 | 101 | 112 | 108 |
| Källa: EBB |

(319)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2015

2016

2017

UP

Antal anställda

2 763

2 762

2 733

2 841

Index

Index

100

100

100

100

99

99

103

103

Produktivitet (ton/anställd)

4 267

4 329

4 782

4 625

Index

Index

100

100

101

101

112

112

108

108

Källa: EBB

Källa:

| (320) | Sysselsättningen i unionsindustrin förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten ökade mellan 2016 och 2017 och minskade sedan något med fyra procentenheter. |
| --- | --- |

(320)

Sysselsättningen i unionsindustrin förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten ökade mellan 2016 och 2017 och minskade sedan något med fyra procentenheter.

4.4.2.5.   Storleken på de utjämningsbara subventionerna och återhämtning från tidigare subventionering eller dumpning

| (321) | Inverkan av den subventionerade importen från Indonesien på unionsindustrin kommer sannolikt att bli avsevärd, med tanke på dess omfattande volym och låga priser. |
| --- | --- |

(321)

Inverkan av den subventionerade importen från Indonesien på unionsindustrin kommer sannolikt att bli avsevärd, med tanke på dess omfattande volym och låga priser.

| (322) | Den 26 november 2013 införde unionen slutgiltiga antidumpningstullar på import av biodiesel från Indonesien. Tullsatserna sattes till mellan 8,8 % och 20,5 %. |
| --- | --- |

(322)

Den 26 november 2013 införde unionen slutgiltiga antidumpningstullar på import av biodiesel från Indonesien. Tullsatserna sattes till mellan 8,8 % och 20,5 %.

| (323) | Som anges i skäl 282 ogiltigförklarades dessa antidumpningstullar i mars 2018 och följaktligen började importen från Indonesien att öka markant. Som noteras i skäl 280 nådde marknadsandelen för indonesisk import 3,3 % under undersökningsperioden, nästan uteslutande under dess andra hälft. |
| --- | --- |

(323)

Som anges i skäl 282 ogiltigförklarades dessa antidumpningstullar i mars 2018 och följaktligen började importen från Indonesien att öka markant. Som noteras i skäl 280 nådde marknadsandelen för indonesisk import 3,3 % under undersökningsperioden, nästan uteslutande under dess andra hälft.

| (324) | Som en följd av ökad import till låga priser som avsevärt underskred eller pressade unionsindustrins priser, förlorade unionsindustrin marknadsandelar och kunde inte dra nytta av den växande marknaden. |
| --- | --- |

(324)

Som en följd av ökad import till låga priser som avsevärt underskred eller pressade unionsindustrins priser, förlorade unionsindustrin marknadsandelar och kunde inte dra nytta av den växande marknaden.

4.4.3.   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1.   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (325) | De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Försäljningspriser i unionen | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton) | 715 | 765 | 832 | 794 |
| Index | 100 | 107 | 116 | 111 |
| Produktionskostnad per enhet (euro/ton) | 728 | 767 | 827 | 791 |
| Index | 100 | 105 | 114 | 109 |
| Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet |

(325)

De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2015

2016

2017

UP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton)

715

765

832

794

Index

Index

100

100

107

107

116

116

111

111

Produktionskostnad per enhet (euro/ton)

728

767

827

791

Index

Index

100

100

105

105

114

114

109

109

Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet

Källa:

| (326) | De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder ökade med 16 % mellan 2015 och 2017. Priserna minskade därefter med fem procentenheter mellan 2017 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(326)

De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder ökade med 16 % mellan 2015 och 2017. Priserna minskade därefter med fem procentenheter mellan 2017 och undersökningsperioden.

| (327) | Produktionskostnaden per enhet för unionstillverkarna i urvalet följde pristrenden och ökade med 14 % mellan 2015 och 2017. Kostnaderna minskade därefter med fem procentenheter mellan 2017 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(327)

Produktionskostnaden per enhet för unionstillverkarna i urvalet följde pristrenden och ökade med 14 % mellan 2015 och 2017. Kostnaderna minskade därefter med fem procentenheter mellan 2017 och undersökningsperioden.

| (328) | Biodieselmarknaden är en priskänslig råvarumarknad. I en sådan råvarumarknad utövar ett prisunderskridande på omkring 10 % en betydande press nedåt på priserna. På grund av denna prispress kunde unionsindustrin inte dra nytta av de sjunkande kostnaderna under undersökningsperioden, eftersom den var tvungen att överföra denna kostnadsminskning till sina kunder för att undvika ytterligare förlust av marknadsandelar. |
| --- | --- |

(328)

Biodieselmarknaden är en priskänslig råvarumarknad. I en sådan råvarumarknad utövar ett prisunderskridande på omkring 10 % en betydande press nedåt på priserna. På grund av denna prispress kunde unionsindustrin inte dra nytta av de sjunkande kostnaderna under undersökningsperioden, eftersom den var tvungen att överföra denna kostnadsminskning till sina kunder för att undvika ytterligare förlust av marknadsandelar.

| (329) | Unionsindustrin kunde följaktligen inte förbättra sin otillfredsställande vinstmarginal på grund av den prispress som utövades av betydande volymer av subventionerad lågprisimport i ett i övrigt gynnsamt marknadsläge. |
| --- | --- |

(329)

Unionsindustrin kunde följaktligen inte förbättra sin otillfredsställande vinstmarginal på grund av den prispress som utövades av betydande volymer av subventionerad lågprisimport i ett i övrigt gynnsamt marknadsläge.

4.4.3.2.   Arbetskraftskostnader

| (330) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 71 573 | 65 237 | 65 874 | 65 730 |
| Index | 100 | 91 | 92 | 92 |
| Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet |

(330)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2015

2016

2017

UP

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

71 573

65 237

65 874

65 730

Index

Index

100

100

91

91

92

92

92

92

Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet

Källa:

| (331) | Genomsnittliga arbetskraftskostnader minskade mellan 2015 och 2016 och förblev därefter stabila fram till slutet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(331)

Genomsnittliga arbetskraftskostnader minskade mellan 2015 och 2016 och förblev därefter stabila fram till slutet av undersökningsperioden.

4.4.3.3.   Lagerhållning

| (332) | Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Lagerhållning | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 85 725 | 92 291 | 87 864 | 88 457 |
| Index | 100 | 108 | 102 | 103 |
| Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet |

(332)

Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Lagerhållning

Lagerhållning

2015

2016

2017

UP

Utgående lager (i ton)

85 725

92 291

87 864

88 457

Index

Index

100

100

108

108

102

102

103

103

Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet

Källa:

| (333) | Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet förblev relativt stabila under skadeundersökningsperioden. Eftersom den berörda produkten säljs i bulk kan en enda leverans omfatta en volym på över 10 000 ton och kan ha en betydande inverka på lagernivåerna, beroende på transaktionsdatum. Lagernivåerna är därför en mindre meningsfull indikator för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(333)

Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet förblev relativt stabila under skadeundersökningsperioden. Eftersom den berörda produkten säljs i bulk kan en enda leverans omfatta en volym på över 10 000 ton och kan ha en betydande inverka på lagernivåerna, beroende på transaktionsdatum. Lagernivåerna är därför en mindre meningsfull indikator för unionsindustrin.

4.4.3.4.   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (334) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 14


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | – 0,1 % | 0,9 % | 0,8 % | 0,8 % |
| Index | – 100 | 900 | 800 | 824 |
| Kassaflöde (i euro) | 23 004 159 | 26 458 832 | 35 102 719 | 26 286 866 |
| Index | 100 | 115 | 153 | 114 |
| Investeringar (i euro) | 19 697 707 | 8 039 845 | 38 946 892 | 13 265 279 |
| Index | 100 | 41 | 198 | 67 |
| Räntabilitet | – 3 % | 18 % | 16 % | 17 % |
| Index | – 100 | 600 | 533 | 573 |
| Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet |

(334)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 14

Tabell 14

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2015

2016

2017

UP

Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

– 0,1 %

0,9 %

0,8 %

0,8 %

Index

Index

– 100

– 100

900

900

800

800

824

824

Kassaflöde (i euro)

23 004 159

26 458 832

35 102 719

26 286 866

Index

Index

100

100

115

115

153

153

114

114

Investeringar (i euro)

19 697 707

8 039 845

38 946 892

13 265 279

Index

Index

100

100

41

41

198

198

67

67

Räntabilitet

– 3 %

18 %

16 %

17 %

Index

Index

– 100

– 100

600

600

533

533

573

573

Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet

Källa:

| (335) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de tre unionstillverkarna i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten baseras på kostnaden för sålda varor. |
| --- | --- |

(335)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de tre unionstillverkarna i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten baseras på kostnaden för sålda varor.

| (336) | Lönsamheten låg runt noll under hela skadeundersökningsperioden och förblev under 1 % av omsättningen. |
| --- | --- |

(336)

Lönsamheten låg runt noll under hela skadeundersökningsperioden och förblev under 1 % av omsättningen.

| (337) | Trots låga lönsamhetsnivåer genererade unionsindustrin ett positivt kassaflöde från rörelsen under hela skadeundersökningsperioden. Den kunde egenfinansiera sin verksamhet. |
| --- | --- |

(337)

Trots låga lönsamhetsnivåer genererade unionsindustrin ett positivt kassaflöde från rörelsen under hela skadeundersökningsperioden. Den kunde egenfinansiera sin verksamhet.

| (338) | Unionsindustrin fortsatte att investera under hela skadeundersökningsperioden. Investeringarna fluktuerade kraftigt under hela perioden och nådde sin högsta nivå 2017. |
| --- | --- |

(338)

Unionsindustrin fortsatte att investera under hela skadeundersökningsperioden. Investeringarna fluktuerade kraftigt under hela perioden och nådde sin högsta nivå 2017.

| (339) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investering. Räntabiliteten var låg men positiv, medan industrin var lönsam, mellan 2016 och slutet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(339)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investering. Räntabiliteten var låg men positiv, medan industrin var lönsam, mellan 2016 och slutet av undersökningsperioden.

| (340) | Unionsindustrins ekonomiska resultat vad gäller vinster under undersökningsperioden gjorde att den fick sämre kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(340)

Unionsindustrins ekonomiska resultat vad gäller vinster under undersökningsperioden gjorde att den fick sämre kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.4.   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (341) | Importen från Indonesien var försumbar under skadeundersökningsperioden fram till mars 2018, då de befintliga antidumpningstullarna upphörde. Till följd av detta minskade importen i betydande omfattning under undersökningsperioden till 3,3 %. |
| --- | --- |

(341)

Importen från Indonesien var försumbar under skadeundersökningsperioden fram till mars 2018, då de befintliga antidumpningstullarna upphörde. Till följd av detta minskade importen i betydande omfattning under undersökningsperioden till 3,3 %.

| (342) | Unionsförbrukningen ökade konstant under skadeundersökningsperioden, och uppnådde en ökning på 33 % för hela perioden. Denna positiva utveckling återspeglades endast delvis i unionsindustrins produktion och försäljning som ökade med endast 11 % respektive 13 % under samma period. Importen, inbegripet från Indonesien, ökade följaktligen sin marknadsandel. |
| --- | --- |

(342)

Unionsförbrukningen ökade konstant under skadeundersökningsperioden, och uppnådde en ökning på 33 % för hela perioden. Denna positiva utveckling återspeglades endast delvis i unionsindustrins produktion och försäljning som ökade med endast 11 % respektive 13 % under samma period. Importen, inbegripet från Indonesien, ökade följaktligen sin marknadsandel.

| (343) | Under skadeundersökningsperioden uppvisade skadeindikatorerna en blandad bild. Till en viss utsträckning följde unionsindustrins produktion och försäljning efterfrågan, men kunde endast dra nytta av den växande marknaden till begränsad del mot slutet av skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(343)

Under skadeundersökningsperioden uppvisade skadeindikatorerna en blandad bild. Till en viss utsträckning följde unionsindustrins produktion och försäljning efterfrågan, men kunde endast dra nytta av den växande marknaden till begränsad del mot slutet av skadeundersökningsperioden.

| (344) | Investeringarna fluktuerade under hela skadeundersökningsperioden. Antalet anställda i unionsindustrin förblev stabilt under hela skadeundersökningsperioden, vilket i kombination med en ökande produktion ledde till ökad produktivitet per anställd. |
| --- | --- |

(344)

Investeringarna fluktuerade under hela skadeundersökningsperioden. Antalet anställda i unionsindustrin förblev stabilt under hela skadeundersökningsperioden, vilket i kombination med en ökande produktion ledde till ökad produktivitet per anställd.

| (345) | Lönsamheten i unionsindustrin förblev dock låg under hela skadeundersökningsperioden. Detta antyder att unionsindustrin inte lyckades nå en normal lönsamhetsnivå. |
| --- | --- |

(345)

Lönsamheten i unionsindustrin förblev dock låg under hela skadeundersökningsperioden. Detta antyder att unionsindustrin inte lyckades nå en normal lönsamhetsnivå.

| (346) | Trots en ökning i försäljning och produktion genom ökad förbrukning, visade unionsindustrin inga tecken på en förbättrad ekonomisk situation. Även om det inte går att fastställa slutgiltigt att det har förekommit väsentlig skada under undersökningsperioden kommer kommissionen att undersöka om det åtminstone finns en risk för väsentlig skada. |
| --- | --- |

(346)

Trots en ökning i försäljning och produktion genom ökad förbrukning, visade unionsindustrin inga tecken på en förbättrad ekonomisk situation. Även om det inte går att fastställa slutgiltigt att det har förekommit väsentlig skada under undersökningsperioden kommer kommissionen att undersöka om det åtminstone finns en risk för väsentlig skada.

5.   RISK FÖR SKADA

RISK FÖR SKADA

5.1.   Inledning

Inledning

| (347) | I enlighet med artikel 8.8 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den subventionerade importen från Indonesien innebar en risk för väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(347)

I enlighet med artikel 8.8 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den subventionerade importen från Indonesien innebar en risk för väsentlig skada för unionsindustrin.

| (348) | I analysen av risk för väsentlig skada för unionsindustrin tas, i enlighet med artikel 8.8 andra stycket i grundförordningen, hänsyn även till följande faktorer:






  — | De ifrågavarande subventionernas art och de kommersiella effekter som dessa kan komma att få. |
| --- | --- | --- |

(348)

I analysen av risk för väsentlig skada för unionsindustrin tas, i enlighet med artikel 8.8 andra stycket i grundförordningen, hänsyn även till följande faktorer:

—

De ifrågavarande subventionernas art och de kommersiella effekter som dessa kan komma att få.

| — | En betydande ökningstakt för subventionerad import till unionsmarknaden som talar för att en väsentligt ökad import är sannolik. |
| --- | --- |

—

En betydande ökningstakt för subventionerad import till unionsmarknaden som talar för att en väsentligt ökad import är sannolik.

| — | Huruvida det finns tillräcklig och fritt tillgänglig kapacitet hos exportören eller en nära förestående, väsentlig ökning av denna kapacitet som talar för en väsentligt ökad subventionerad export till unionen, med beaktande av förekomsten av andra exportmarknader som skulle kunna ta emot ytterligare export. |
| --- | --- |

—

Huruvida det finns tillräcklig och fritt tillgänglig kapacitet hos exportören eller en nära förestående, väsentlig ökning av denna kapacitet som talar för en väsentligt ökad subventionerad export till unionen, med beaktande av förekomsten av andra exportmarknader som skulle kunna ta emot ytterligare export.

| — | Om importen sker till priser som väsentligt skulle kunna sänka priserna eller hindra de prisökningar som annars skulle ha ägt rum och som sannolikt skulle öka efterfrågan på ytterligare import. och |
| --- | --- |

—

Om importen sker till priser som väsentligt skulle kunna sänka priserna eller hindra de prisökningar som annars skulle ha ägt rum och som sannolikt skulle öka efterfrågan på ytterligare import. och

| — | Lagerhållningen av den undersökta produkten. |
| --- | --- |

—

Lagerhållningen av den undersökta produkten.

5.2.   De ifrågavarande subventionernas art och de kommersiella effekter som dessa kan komma att få

De ifrågavarande subventionernas art och de kommersiella effekter som dessa kan komma att få

| (349) | I skäl 263 drog kommissionen den preliminära slutsatsen att utjämningsbara subventioner existerade i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen. Dessa subventioner visar att importen av den berörda produkten gynnades av statligt stöd. Det betydande prisunderskridande och den prispress som konstaterades under undersökningsperioden förväntas påverka unionsindustrins känsliga ekonomiska situation som redan konstaterats under undersökningsperioden ytterligare i negativ riktning under den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

(349)

I skäl 263 drog kommissionen den preliminära slutsatsen att utjämningsbara subventioner existerade i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen. Dessa subventioner visar att importen av den berörda produkten gynnades av statligt stöd. Det betydande prisunderskridande och den prispress som konstaterades under undersökningsperioden förväntas påverka unionsindustrins känsliga ekonomiska situation som redan konstaterats under undersökningsperioden ytterligare i negativ riktning under den närmaste framtiden.

| (350) | Som förklaras i skäl 203 säkerställer de indonesiska myndigheternas åtgärder för att stödja den inhemska biodieselindustrin att exporten av biodiesel förblir mycket konkurrenskraftig på grund av lägre anskaffningskostnader för oraffinerad palmolja (i motsats till unionstillverkarna som inte åtnjuter samma låga priser). Det är följaktligen förutsebart att den subventionerade importen av den berörda produkten, på grund av arten av de indonesiska myndigheternas stödåtgärder, skulle kunna fortsätta att inverka negativt på unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(350)

Som förklaras i skäl 203 säkerställer de indonesiska myndigheternas åtgärder för att stödja den inhemska biodieselindustrin att exporten av biodiesel förblir mycket konkurrenskraftig på grund av lägre anskaffningskostnader för oraffinerad palmolja (i motsats till unionstillverkarna som inte åtnjuter samma låga priser). Det är följaktligen förutsebart att den subventionerade importen av den berörda produkten, på grund av arten av de indonesiska myndigheternas stödåtgärder, skulle kunna fortsätta att inverka negativt på unionsindustrins ekonomiska situation.

5.3.   En betydande ökningstakt för subventionerad import till unionsmarknaden som talar för att en väsentligt ökad import är sannolik

En betydande ökningstakt för subventionerad import till unionsmarknaden som talar för att en väsentligt ökad import är sannolik

| (351) | Det finns en klar koppling mellan den plötsliga och avsevärda importökningen till unionsmarknaden från Indonesien sedan mars 2018 och avskaffandet av antidumpningstullarna samma månad. Detta visar på de indonesiska exporterande tillverkarnas förmåga att reagera snabbt på förändrade marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

(351)

Det finns en klar koppling mellan den plötsliga och avsevärda importökningen till unionsmarknaden från Indonesien sedan mars 2018 och avskaffandet av antidumpningstullarna samma månad. Detta visar på de indonesiska exporterande tillverkarnas förmåga att reagera snabbt på förändrade marknadsförhållanden.

| (352) | Mot bakgrund av unionsmarknadens attraktivitet för indonesisk export, ansåg kommissionen att efter avslutandet av antidumpningstullarna i mars 2018, anger den betydande ökningen av import av biodiesel från Indonesien att det är sannolikt att sådan import kommer att fortsätta att öka. |
| --- | --- |

(352)

Mot bakgrund av unionsmarknadens attraktivitet för indonesisk export, ansåg kommissionen att efter avslutandet av antidumpningstullarna i mars 2018, anger den betydande ökningen av import av biodiesel från Indonesien att det är sannolikt att sådan import kommer att fortsätta att öka.

5.4.   Tillräcklig fritt tillgänglig kapacitet och absorptionsförmåga i tredjeländer

Tillräcklig fritt tillgänglig kapacitet och absorptionsförmåga i tredjeländer

| (353) | Enligt information från de indonesiska myndigheterna överstiger de indonesiska biodieseltillverkarnas produktionskapacitet väsentligt den inhemska efterfrågan, med omkring 300 %. Mer än hälften av denna produktionskapacitet är outnyttjad kapacitet, som de indonesiska exportörerna måste exportera om de vill öka sitt för närvarande låga kapacitetsutnyttjande. |
| --- | --- |

(353)

Enligt information från de indonesiska myndigheterna överstiger de indonesiska biodieseltillverkarnas produktionskapacitet väsentligt den inhemska efterfrågan, med omkring 300 %. Mer än hälften av denna produktionskapacitet är outnyttjad kapacitet, som de indonesiska exportörerna måste exportera om de vill öka sitt för närvarande låga kapacitetsutnyttjande.

| (354) | De indonesiska biodieseltillverkarnas outnyttjade kapacitet under undersökningsperioden fastställdes till omkring 40 % av EU:s förbrukning. Denna siffra grundar sig på kontrollerad information från de indonesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(354)

De indonesiska biodieseltillverkarnas outnyttjade kapacitet under undersökningsperioden fastställdes till omkring 40 % av EU:s förbrukning. Denna siffra grundar sig på kontrollerad information från de indonesiska myndigheterna.

| (355) | I november 207 införde Förenta staterna provisoriska antidumpningstullar och utjämningstullar på import av biodiesel från Indonesien. Dessa bekräftades huvudsakligen genom slutgiltiga tullar i april 2018, mellan 92 % och 277 % för antidumpningstullarna, och mellan 34 % och 65 % för utjämningstullarna. |
| --- | --- |

(355)

I november 207 införde Förenta staterna provisoriska antidumpningstullar och utjämningstullar på import av biodiesel från Indonesien. Dessa bekräftades huvudsakligen genom slutgiltiga tullar i april 2018, mellan 92 % och 277 % för antidumpningstullarna, och mellan 34 % och 65 % för utjämningstullarna.

| (356) | Storleken på de tullar som införts i Förenta staterna innebär att denna marknad inte kommer att kunna absorbera någon betydande andel av Indonesiens outnyttjade kapacitet. Det finns inga andra kända exportmarknader som skulle kunna absorbera Indonesiens stora outnyttjade kapacitet, eftersom Förenta staterna och unionen tillsammans står för omkring två tredjedelar av den globala förbrukningen av biodiesel. |
| --- | --- |

(356)

Storleken på de tullar som införts i Förenta staterna innebär att denna marknad inte kommer att kunna absorbera någon betydande andel av Indonesiens outnyttjade kapacitet. Det finns inga andra kända exportmarknader som skulle kunna absorbera Indonesiens stora outnyttjade kapacitet, eftersom Förenta staterna och unionen tillsammans står för omkring två tredjedelar av den globala förbrukningen av biodiesel.

| (357) | I avsaknad av andra betydande marknader för de indonesiska tillverkarna, kommer dessa sannolikt att inrikta sin outnyttjade kapacitet på unionsmarknaden, till ytterligare skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(357)

I avsaknad av andra betydande marknader för de indonesiska tillverkarna, kommer dessa sannolikt att inrikta sin outnyttjade kapacitet på unionsmarknaden, till ytterligare skada för unionsindustrin.

5.5.   Prisnivån för den subventionerade importen

Prisnivån för den subventionerade importen

| (358) | Den biodiesel från Indonesien som kom till unionsmarknaden under undersökningsperioden importerades till avsevärt lägre priser än de som togs ut av unionsindustrin. Som förklaras i skäl 294 fastställde kommissionen viktade genomsnittliga underskridandemarginaler för undersökningsperioden på mellan 6,0 % och 11,6 %. En jämförelse av alla produktkategorier visar också ett underskridande på 15 %–17,5 %. |
| --- | --- |

(358)

Den biodiesel från Indonesien som kom till unionsmarknaden under undersökningsperioden importerades till avsevärt lägre priser än de som togs ut av unionsindustrin. Som förklaras i skäl 294 fastställde kommissionen viktade genomsnittliga underskridandemarginaler för undersökningsperioden på mellan 6,0 % och 11,6 %. En jämförelse av alla produktkategorier visar också ett underskridande på 15 %–17,5 %.

5.6.   Lagerhållningens omfattning

Lagerhållningens omfattning

| (359) | Utvecklingen av lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet beskrivs närmare i skäl 332. Eftersom den undersökta produkten säljs i bulk är lagerhållningens omfattning inte lika meningsfull som indikator på risken för skada. |
| --- | --- |

(359)

Utvecklingen av lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet beskrivs närmare i skäl 332. Eftersom den undersökta produkten säljs i bulk är lagerhållningens omfattning inte lika meningsfull som indikator på risken för skada.

5.7.   Slutsats

Slutsats

| (360) | Mot bakgrund av analysen av faktorer rörande risken för skada i skäl 348 drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrins bräckliga ekonomiska situation sannolikt kommer att förvärras av den omedelbart förestående och fortsatta subventionerade importen av biodiesel från Indonesien, vilket stöder det provisoriska konstaterandet av hot om skada enligt artikel 8.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(360)

Mot bakgrund av analysen av faktorer rörande risken för skada i skäl 348 drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrins bräckliga ekonomiska situation sannolikt kommer att förvärras av den omedelbart förestående och fortsatta subventionerade importen av biodiesel från Indonesien, vilket stöder det provisoriska konstaterandet av hot om skada enligt artikel 8.8 i grundförordningen.

6.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

6.1.   Verkningar av den subventionerade importen

Verkningar av den subventionerade importen

| (361) | Som anges i skäl 280 registrerades endast försumbar import till unionen från Indonesien under 2015-2017 liksom under de första månaderna av undersökningsperioden. Importen ökade emellertid betydligt under undersökningsperiodens sista månader. Som anges i skäl 280 är marknadsandelen för den indonesiska importen under undersökningsperioden 3,3 %. Som visas i skäl 294 underskred den indonesiska importen unionsindustrins priser med minst 6,0 %–11,6 % under undersökningsperioden, och ett sådan underskridande skulle kunna vara ännu högre beroende på den metod som används. Kommissionen konstaterade också att importen av indonesisk biodiesel pressade unionsindustrins priser under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(361)

Som anges i skäl 280 registrerades endast försumbar import till unionen från Indonesien under 2015-2017 liksom under de första månaderna av undersökningsperioden. Importen ökade emellertid betydligt under undersökningsperiodens sista månader. Som anges i skäl 280 är marknadsandelen för den indonesiska importen under undersökningsperioden 3,3 %. Som visas i skäl 294 underskred den indonesiska importen unionsindustrins priser med minst 6,0 %–11,6 % under undersökningsperioden, och ett sådan underskridande skulle kunna vara ännu högre beroende på den metod som används. Kommissionen konstaterade också att importen av indonesisk biodiesel pressade unionsindustrins priser under undersökningsperioden.

| (362) | På grund av den betydande och plötsliga ökningen av subventionerad import av indonesisk biodiesel till priser under unionsindustrins, förlorade unionsindustrin marknadsandelar under undersökningsperioden, och kunde inte förbättra sin otillfredsställande vinstmarginal i ett annars gynnsamt marknadsläge. |
| --- | --- |

(362)

På grund av den betydande och plötsliga ökningen av subventionerad import av indonesisk biodiesel till priser under unionsindustrins, förlorade unionsindustrin marknadsandelar under undersökningsperioden, och kunde inte förbättra sin otillfredsställande vinstmarginal i ett annars gynnsamt marknadsläge.

| (363) | Kommissionen drog därför slutsatsen att denna subventionerade import inverkade negativt på unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(363)

Kommissionen drog därför slutsatsen att denna subventionerade import inverkade negativt på unionsindustrins situation.

| (364) | De indonesiska biodieseltillverkarna har inte bara en betydande outnyttjad kapacitet som kan riktas mot unionen, men avsaknad av tillträde till Indonesiens näst största exportmarknad (Förenta staterna) riktar överskottsproduktionen från Indonesien till unionen, som utgör 40 % av världsförbrukningen. Unionen har därmed blivit ett av de attraktivaste målen för den indonesiska subventionerade importen av biodiesel, till nackdel för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(364)

De indonesiska biodieseltillverkarna har inte bara en betydande outnyttjad kapacitet som kan riktas mot unionen, men avsaknad av tillträde till Indonesiens näst största exportmarknad (Förenta staterna) riktar överskottsproduktionen från Indonesien till unionen, som utgör 40 % av världsförbrukningen. Unionen har därmed blivit ett av de attraktivaste målen för den indonesiska subventionerade importen av biodiesel, till nackdel för unionsindustrin.

| (365) | Kommissionen ansåg därför att den subventionerade importen av indonesisk biodiesel innebär en risk för väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(365)

Kommissionen ansåg därför att den subventionerade importen av indonesisk biodiesel innebär en risk för väsentlig skada för unionsindustrin.

6.2.   Andra kända faktorer

Andra kända faktorer

| (366) | Kommissionen undersökte också om andra kända faktorer, enskilt eller sammantaget, kan försvaga det orsakssamband som fastställts mellan den subventionerade importen och den risk för skada som konstaterats föreligga, i den utsträckning som ett sådant samband inte längre skulle vara faktisk och betydande. |
| --- | --- |

(366)

Kommissionen undersökte också om andra kända faktorer, enskilt eller sammantaget, kan försvaga det orsakssamband som fastställts mellan den subventionerade importen och den risk för skada som konstaterats föreligga, i den utsträckning som ett sådant samband inte längre skulle vara faktisk och betydande.

6.2.1.   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (367) | Utöver import från Indonesien hade endast import från tre andra länder (Argentina, Malaysia och Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) en betydande marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 15


  Import från tredjeländer











  Land | | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Volym (i ton) | 31 340 | 0 | 394 005 | 1 525 081 |
| Index | 100 | 0 | 1 257 | 4 866 |
| Marknadsandel (%) | 0,3 % | 0 % | 2,8 % | 9,8 % |
| Genomsnittligt pris | 633 | 0 | 636 | 621 |
| Malaysia | Volym (i ton) | 349 571 | 273 427 | 378 395 | 404 058 |
| Index | 100 | 78 | 108 | 116 |
| Marknadsandel (%) | 3,0 % | 2,4 % | 2,7 % | 2,6 % |
| Genomsnittligt pris | 880 | 975 | 1 007 | 899 |
| Kina | Volym (i ton) | 1 159 | 38 496 | 217 313 | 272 146 |
| Index | 100 | 3 320 | 18 742 | 23 472 |
| Marknadsandel (%) | 0 % | 0,3 % | 1,5 % | 1,7 % |
| Genomsnittligt pris | 818 | 763 | 812 | 778 |
| Alla övriga länder utom Argentina, Indonesien, Malaysia och Kina | Volym (i ton) | 90 620 | 169 864 | 181 209 | 174 938 |
| Index | 100 | 187 | 200 | 193 |
| Marknadsandel (%) | 0,8 % | 1,5 % | 1,3 % | 1,1 % |
| Genomsnittligt pris | 771 | 789 | 894 | 852 |
| Källa: Surveillance 2-databasen |

(367)

Utöver import från Indonesien hade endast import från tre andra länder (Argentina, Malaysia och Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) en betydande marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Kina

Tabell 15

Tabell 15

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2015

2016

2017

UP

Argentina

Volym (i ton)

31 340

0

394 005

1 525 081

Index

Index

100

100

0

0

1 257

1 257

4 866

4 866

Marknadsandel (%)

0,3 %

0 %

2,8 %

9,8 %

Genomsnittligt pris

633

0

636

621

Malaysia

Volym (i ton)

349 571

273 427

378 395

404 058

Index

Index

100

100

78

78

108

108

116

116

Marknadsandel (%)

3,0 %

2,4 %

2,7 %

2,6 %

Genomsnittligt pris

880

975

1 007

899

Kina

Volym (i ton)

1 159

38 496

217 313

272 146

Index

Index

100

100

3 320

3 320

18 742

18 742

23 472

23 472

Marknadsandel (%)

0 %

0,3 %

1,5 %

1,7 %

Genomsnittligt pris

818

763

812

778

Alla övriga länder utom Argentina, Indonesien, Malaysia och Kina

Volym (i ton)

90 620

169 864

181 209

174 938

Index

Index

100

100

187

187

200

200

193

193

Marknadsandel (%)

0,8 %

1,5 %

1,3 %

1,1 %

Genomsnittligt pris

771

789

894

852

Källa: Surveillance 2-databasen

Källa:

| (368) | Marknadsandelen för importen från Argentina uppgick till 2,8 % 2017 och ökade till nästan 10 % under undersökningsperioden. Denna import var föremål för en tidigare undersökning som ledde till införandet av en slutgiltig utjämningstull (64) och godtagande av erbjudanden om åtaganden i februari 2019 (65). Undersökningen visade att den subventionerade importen vid den tidpunkten hotade att vålla unionsindustrin väsentlig skada i slutet av undersökningsperioden för det ärendet, dvs. slutet av 2017. |
| --- | --- |

(368)

Marknadsandelen för importen från Argentina uppgick till 2,8 % 2017 och ökade till nästan 10 % under undersökningsperioden. Denna import var föremål för en tidigare undersökning som ledde till införandet av en slutgiltig utjämningstull (64) och godtagande av erbjudanden om åtaganden i februari 2019 (65). Undersökningen visade att den subventionerade importen vid den tidpunkten hotade att vålla unionsindustrin väsentlig skada i slutet av undersökningsperioden för det ärendet, dvs. slutet av 2017.

64

65

| (369) | Importen från Argentina var i viss utsträckning ansvarig för den negativa utvecklingen av vissa skadeindikatorer, såsom unionsindustrins förlust av marknadsandelar och dess oförmåga att fullt ut dra nytta av den ökande förbrukningen i unionen under undersökningsperioden. Det genomsnittliga importpriset från Indonesien på 671 euro per ton under undersökningsperioden var högre än importpriset från Argentina under undersökningsperioden, som var 621 euro per ton. |
| --- | --- |

(369)

Importen från Argentina var i viss utsträckning ansvarig för den negativa utvecklingen av vissa skadeindikatorer, såsom unionsindustrins förlust av marknadsandelar och dess oförmåga att fullt ut dra nytta av den ökande förbrukningen i unionen under undersökningsperioden. Det genomsnittliga importpriset från Indonesien på 671 euro per ton under undersökningsperioden var högre än importpriset från Argentina under undersökningsperioden, som var 621 euro per ton.

| (370) | Risken för skada från den argentinska importen inbegripet dess mycket låga priser åtgärdades genom att utjämningstullar infördes och erbjudanden om åtagande godtogs i februari 2019. Den indonesiska importen har därför blivit huvudorsaken till hotet om skada för unionsindustrin sedan dess, och importen från Argentina försvagar inte orsakssambandet mellan subventionerad import och hotet om väsentlig skada på ett sätt som gör att kopplingen inte är verklig eller betydande. |
| --- | --- |

(370)

Risken för skada från den argentinska importen inbegripet dess mycket låga priser åtgärdades genom att utjämningstullar infördes och erbjudanden om åtagande godtogs i februari 2019. Den indonesiska importen har därför blivit huvudorsaken till hotet om skada för unionsindustrin sedan dess, och importen från Argentina försvagar inte orsakssambandet mellan subventionerad import och hotet om väsentlig skada på ett sätt som gör att kopplingen inte är verklig eller betydande.

| (371) | Importen från Malaysia förblev stabil under hela skadeundersökningsperioden, med en marknadsandel mellan 2,4 % och 3,0 % och priserna var avsevärt högre (899 euro per ton) än indonesiska priser (671 euro per ton) och ännu högre än unionens försäljningspriser. De försvagar därför inte orsakssammanbandet. |
| --- | --- |

(371)

Importen från Malaysia förblev stabil under hela skadeundersökningsperioden, med en marknadsandel mellan 2,4 % och 3,0 % och priserna var avsevärt högre (899 euro per ton) än indonesiska priser (671 euro per ton) och ännu högre än unionens försäljningspriser. De försvagar därför inte orsakssammanbandet.

| (372) | Importen från Kina ökade kontinuerligt under skadeundersökningsperioden och nådde en marknadsandel på 1,7 % under undersökningsperioden. Importen från Kina är dock avsevärt lägre i volym än från Indonesien och priserna från Kina är avsevärt högre (778 euro per ton) än de indonesiska priserna (671 euro per ton). De försvagar därför inte orsakssammanbandet. |
| --- | --- |

(372)

Importen från Kina ökade kontinuerligt under skadeundersökningsperioden och nådde en marknadsandel på 1,7 % under undersökningsperioden. Importen från Kina är dock avsevärt lägre i volym än från Indonesien och priserna från Kina är avsevärt högre (778 euro per ton) än de indonesiska priserna (671 euro per ton). De försvagar därför inte orsakssammanbandet.

| (373) | Importen från andra tredjeländer än Argentina, Indonesien, Kina och Malaysia översteg aldrig en sammanlagd marknadsandel på 1,5 %. Ingen av dessa länder kunde därför ha någon större inverkan på unionsindustrins marknadsandel, i synnerhet inte med tanke på den stabila volymnivån för denna import. |
| --- | --- |

(373)

Importen från andra tredjeländer än Argentina, Indonesien, Kina och Malaysia översteg aldrig en sammanlagd marknadsandel på 1,5 %. Ingen av dessa länder kunde därför ha någon större inverkan på unionsindustrins marknadsandel, i synnerhet inte med tanke på den stabila volymnivån för denna import.

| (374) | På grundval av ovanstående analys drog kommissionen slutsatsen att importen från övriga länder inte försvagade orsakssambandet mellan den subventionerade importen och hotet om skada för unionsindustrin under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(374)

På grundval av ovanstående analys drog kommissionen slutsatsen att importen från övriga länder inte försvagade orsakssambandet mellan den subventionerade importen och hotet om skada för unionsindustrin under undersökningsperioden.

6.2.2.   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (375) | Ingen av unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet exporterade biodiesel under skadeundersökningsperioden. Exportstatistiken nedan grundar sig därför på Eurostat och utgör en uppskattning för hela unionsindustrin. Uppgifterna gäller den offentliggjorda exporten av biodiesel från EU enligt KN-nummer 3826 00 10 och 3826 00 90:

  Tabell 16


  Unionsindustrins exportresultat | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (i ton) | 199 740 | 336 394 | 323 085 | 462 368 |
| Index | 100 | 168 | 162 | 231 |
| Källa: Eurostat. |

(375)

Ingen av unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet exporterade biodiesel under skadeundersökningsperioden. Exportstatistiken nedan grundar sig därför på Eurostat och utgör en uppskattning för hela unionsindustrin. Uppgifterna gäller den offentliggjorda exporten av biodiesel från EU enligt KN-nummer 3826 00 10 och 3826 00 90:

Tabell 16

Tabell 16

Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

2015

2016

2017

UP

Exportvolym (i ton)

199 740

336 394

323 085

462 368

Index

Index

100

100

168

168

162

162

231

231

Källa: Eurostat.

Källa:

| (376) | Unionsindustrins biodieselexport var begränsad. Den överskred inte 4 % av dess försäljning under något år under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins exportresultat kan inte ha dämpat orsakssambandet mellan den subventionerade importen och risken för skada. |
| --- | --- |

(376)

Unionsindustrins biodieselexport var begränsad. Den överskred inte 4 % av dess försäljning under något år under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins exportresultat kan inte ha dämpat orsakssambandet mellan den subventionerade importen och risken för skada.

6.3.   Slutsats

Slutsats

| (377) | Kommissionen konstaterade en koppling mellan ökad subventionerad import från Indonesien under skadeundersökningsperioden och hot om väsentlig skada. |
| --- | --- |

(377)

Kommissionen konstaterade en koppling mellan ökad subventionerad import från Indonesien under skadeundersökningsperioden och hot om väsentlig skada.

| (378) | Kommissionen har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den subventionerade importens skadevållande verkan. |
| --- | --- |

(378)

Kommissionen har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den subventionerade importens skadevållande verkan.

| (379) | Kommissionen konstaterade att de andra identifierade faktorerna, såsom import från andra tredjeländer och unionsindustrins exportresultat, inte minskade orsakssambandet, varken enskilt eller kollektivt. Kommissionen noterar att även om den subventionerade importen från Argentina också bidrog till hotet om skada under och kort efter undersökningsperioden, togs denna fråga upp under tiden genom att utjämningstullar infördes och åtaganden godtogs i februari 2019. |
| --- | --- |

(379)

Kommissionen konstaterade att de andra identifierade faktorerna, såsom import från andra tredjeländer och unionsindustrins exportresultat, inte minskade orsakssambandet, varken enskilt eller kollektivt. Kommissionen noterar att även om den subventionerade importen från Argentina också bidrog till hotet om skada under och kort efter undersökningsperioden, togs denna fråga upp under tiden genom att utjämningstullar infördes och åtaganden godtogs i februari 2019.

| (380) | Importen från Indonesien har faktiskt fortsatt att öka efter februari 2019, vilket visar att de förblir den huvudsakliga orsaken till hotet om skada.

  Tabell 17


  Import (ton) från Indonesien under undersökningsperioden | 10/2018 | 11/2018 | 12/2018 | 1/2019 | 2/2019 | 3/2019 | 4/2019 | 5/2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Indonesien (i ton) | 53 204 | 7 020 | 78 866 | 63 409 | 41 757 | 129 511 | 113 831 | 56 283 |
| Källa: Surveillance 2-databasen |

(380)

Importen från Indonesien har faktiskt fortsatt att öka efter februari 2019, vilket visar att de förblir den huvudsakliga orsaken till hotet om skada.

Tabell 17

Tabell 17

Import (ton) från Indonesien under undersökningsperioden

Import (ton) från Indonesien under undersökningsperioden

10/2018

11/2018

12/2018

1/2019

2/2019

3/2019

4/2019

5/2019

Import från Indonesien (i ton)

53 204

7 020

78 866

63 409

41 757

129 511

113 831

56 283

Källa: Surveillance 2-databasen

Källa:

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (381) | I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den klart kunde dra slutsatsen att det inte var i unionens intresse att anta utjämningsåtgärder motsvarande det totala beloppet av utjämningsbara subventioner i föreliggande fall, trots fastställandet av skadevållande subventionering. Kommissionen baserar fastställandet av unionens intresse på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland andra unionsindustrins, importörernas och konsumenternas. |
| --- | --- |

(381)

I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den klart kunde dra slutsatsen att det inte var i unionens intresse att anta utjämningsåtgärder motsvarande det totala beloppet av utjämningsbara subventioner i föreliggande fall, trots fastställandet av skadevållande subventionering. Kommissionen baserar fastställandet av unionens intresse på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland andra unionsindustrins, importörernas och konsumenternas.

7.1.   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (382) | Biodiesel är en viktig del i insatserna för att reducera inverkan av växthusgaser och förbättra hållbarheten i Europeiska unionens energiförsörjning. |
| --- | --- |

(382)

Biodiesel är en viktig del i insatserna för att reducera inverkan av växthusgaser och förbättra hållbarheten i Europeiska unionens energiförsörjning.

| (383) | Unionsindustrin använder huvudsakligen råvaror som tillverkas inom unionens jordbruk. Föregående produktionsled inom oljeproduktionen i jordbrukssektorn är i stor utsträckning beroende av biodieselindustrin. Importen av biodiesel från Indonesien påverkar därför inte bara biodieselindustrin utan även jordbrukssektorn i unionen. |
| --- | --- |

(383)

Unionsindustrin använder huvudsakligen råvaror som tillverkas inom unionens jordbruk. Föregående produktionsled inom oljeproduktionen i jordbrukssektorn är i stor utsträckning beroende av biodieselindustrin. Importen av biodiesel från Indonesien påverkar därför inte bara biodieselindustrin utan även jordbrukssektorn i unionen.

| (384) | Kommissionen konstaterade att unionsindustrin befinner sig i en utsatt situation, eftersom den inte helt har återhämtat sig från tidigare dumpning. Kommissionen drog därför den provisoriska slutsatsen att införandet av åtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(384)

Kommissionen konstaterade att unionsindustrin befinner sig i en utsatt situation, eftersom den inte helt har återhämtat sig från tidigare dumpning. Kommissionen drog därför den provisoriska slutsatsen att införandet av åtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse.

7.2.   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (385) | Som anges i skäl 22 besvarade endast två icke närstående importörer kommissionens frågeformulär. Båda importörer angav att de motsätter sig införandet av åtgärder. Importören Gunvor angav vidare att unionsindustrins situation orsakas av ett ineffektivt produktions- och förvaltningssystem. |
| --- | --- |

(385)

Som anges i skäl 22 besvarade endast två icke närstående importörer kommissionens frågeformulär. Båda importörer angav att de motsätter sig införandet av åtgärder. Importören Gunvor angav vidare att unionsindustrins situation orsakas av ett ineffektivt produktions- och förvaltningssystem.

| (386) | Kommissionen konstaterar att importörer av biodiesel, inbegripet de två samarbetsvilliga företagen, mycket ofta är handlare på unionsmarknaden som inte bara importerar och exporterar biodiesel över hela världen, men också handlar i biodiesel som köpts från unionstillverkare. Båda samarbetsvilliga importörer köper biodiesel från Indonesien, andra tredjeländer och från unionsindustrin. De är därför endast i begränsad utsträckning beroende av indonesisk import för sin verksamhet. |
| --- | --- |

(386)

Kommissionen konstaterar att importörer av biodiesel, inbegripet de två samarbetsvilliga företagen, mycket ofta är handlare på unionsmarknaden som inte bara importerar och exporterar biodiesel över hela världen, men också handlar i biodiesel som köpts från unionstillverkare. Båda samarbetsvilliga importörer köper biodiesel från Indonesien, andra tredjeländer och från unionsindustrin. De är därför endast i begränsad utsträckning beroende av indonesisk import för sin verksamhet.

| (387) | Unionstillverkarna, i synnerhet de större, använder sig emellertid i hög grad av sina egna distributionskanaler. Kommissionen förväntar sig därför inte att importörerna helt skulle kunna ersätta den import som påverkas av åtgärder med biodiesel som köps från unionstillverkare. |
| --- | --- |

(387)

Unionstillverkarna, i synnerhet de större, använder sig emellertid i hög grad av sina egna distributionskanaler. Kommissionen förväntar sig därför inte att importörerna helt skulle kunna ersätta den import som påverkas av åtgärder med biodiesel som köps från unionstillverkare.

| (388) | Kommissionen drog därför slutsatsen att införandet av åtgärder inte skulle ligga i importörernas intresse. Den eventuella negativa effekten för importörerna kan emellertid delvis uppvägas av den ökade handeln med biodiesel som köps från unionsindustrin. |
| --- | --- |

(388)

Kommissionen drog därför slutsatsen att införandet av åtgärder inte skulle ligga i importörernas intresse. Den eventuella negativa effekten för importörerna kan emellertid delvis uppvägas av den ökade handeln med biodiesel som köps från unionsindustrin.

7.3.   Användarnas/konsumenternas intresse

Användarnas/konsumenternas intresse

| (389) | Inga användare eller konsumenter samarbetade i undersökningen, trots en uttrycklig inbjudan i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(389)

Inga användare eller konsumenter samarbetade i undersökningen, trots en uttrycklig inbjudan i tillkännagivandet om inledande.

| (390) | Tillverkarna av dieselbränsle, dvs. raffinaderier, köper den biodiesel som importeras eller som tillverkas av unionsindustrin. På grund av de rättsliga krav som anges i skälen 273 och 274 måste raffinaderier tillsätta biodiesel till den mineraldiesel som säljs på marknaden. |
| --- | --- |

(390)

Tillverkarna av dieselbränsle, dvs. raffinaderier, köper den biodiesel som importeras eller som tillverkas av unionsindustrin. På grund av de rättsliga krav som anges i skälen 273 och 274 måste raffinaderier tillsätta biodiesel till den mineraldiesel som säljs på marknaden.

| (391) | Det är därför slutkonsumenten som skulle påverkas om dieselpriset ökar efter införandet av åtgärder. Priset på mineraldiesel är, med ett fåtal undantag, lägre än priset på biodiesel. Eftersom mängden biodiesel som blandas med mineraldiesel normalt sett inte överstiger 10 % mildras den negativa effekten av en prisökning på biodiesel innan den når konsumenten. |
| --- | --- |

(391)

Det är därför slutkonsumenten som skulle påverkas om dieselpriset ökar efter införandet av åtgärder. Priset på mineraldiesel är, med ett fåtal undantag, lägre än priset på biodiesel. Eftersom mängden biodiesel som blandas med mineraldiesel normalt sett inte överstiger 10 % mildras den negativa effekten av en prisökning på biodiesel innan den når konsumenten.

7.4.   Subventioners handelssnedvridande effekter / återställa effektiv konkurrens

Subventioners handelssnedvridande effekter / återställa effektiv konkurrens

| (392) | Enligt artikel 31.1 i grundförordningen ska särskild uppmärksamhet ägnas behovet att undanröja en snedvridning av handeln som följer av skadlig subventionering och behovet att återställa en effektiv konkurrens. |
| --- | --- |

(392)

Enligt artikel 31.1 i grundförordningen ska särskild uppmärksamhet ägnas behovet att undanröja en snedvridning av handeln som följer av skadlig subventionering och behovet att återställa en effektiv konkurrens.

| (393) | Undersökningen har fastställt att de indonesiska tillverkarna säljer betydande kvantiteter subventionerad biodiesel till konstlat låga priser till unionsmarknaden. Om denna situation fortgår kommer de indonesiska exportörerna att behålla sin orättvisa konkurrensfördel, och ytterligare försvaga unionsindustrins redan utsatta situation. Av detta följer att den subventionerade indonesiska importen kommer att öka sin snedvridande inverkan på handeln med tiden, och fortsatt förhindra konkurrens på lika villkor med unionsindustrin. |
| --- | --- |

(393)

Undersökningen har fastställt att de indonesiska tillverkarna säljer betydande kvantiteter subventionerad biodiesel till konstlat låga priser till unionsmarknaden. Om denna situation fortgår kommer de indonesiska exportörerna att behålla sin orättvisa konkurrensfördel, och ytterligare försvaga unionsindustrins redan utsatta situation. Av detta följer att den subventionerade indonesiska importen kommer att öka sin snedvridande inverkan på handeln med tiden, och fortsatt förhindra konkurrens på lika villkor med unionsindustrin.

7.5.   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (394) | Kommissionen drog den provisoriska slutsatsen att införandet av tullar skulle leda till högre priser för konsumenterna. På grund av det begränsade biodieselinnehållet i slutprodukten som köps av konsumenten (vanligen inte över 10 %) skulle denna negativa effekt på dieselbränslets pris endast utgöra en liten andel av den direkta förändringen av priset på biodiesel. |
| --- | --- |

(394)

Kommissionen drog den provisoriska slutsatsen att införandet av tullar skulle leda till högre priser för konsumenterna. På grund av det begränsade biodieselinnehållet i slutprodukten som köps av konsumenten (vanligen inte över 10 %) skulle denna negativa effekt på dieselbränslets pris endast utgöra en liten andel av den direkta förändringen av priset på biodiesel.

| (395) | På grundval av ovanstående drog kommissionen den provisoriska slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl att i unionens intresse inte införa utjämningsåtgärder motsvarande det totala beloppet av utjämningsbara subventioner på import av biodiesel med ursprung i Indonesien. |
| --- | --- |

(395)

På grundval av ovanstående drog kommissionen den provisoriska slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl att i unionens intresse inte införa utjämningsåtgärder motsvarande det totala beloppet av utjämningsbara subventioner på import av biodiesel med ursprung i Indonesien.

8.   REGISTRERING

REGISTRERING

| (396) | Klagandena inlämnade den 22 maj 2019 en begäran om registrering av import från Indonesien, i enlighet med artikel 24.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(396)

Klagandena inlämnade den 22 maj 2019 en begäran om registrering av import från Indonesien, i enlighet med artikel 24.5 i grundförordningen.

| (397) | Klagandena begärde registrering av följande skäl:






  (a) | Bevis för massiv subventionering av den indonesiska biodieselindustrin. |
| --- | --- | --- |

(397)

Klagandena begärde registrering av följande skäl:

(a)

Bevis för massiv subventionering av den indonesiska biodieselindustrin.

| (b) | En faktisk och betydande risk för allvarlig skada som skulle vara svår att avhjälpa om importen fortsätter att öka i samma utsträckning. och |
| --- | --- |

(b)

En faktisk och betydande risk för allvarlig skada som skulle vara svår att avhjälpa om importen fortsätter att öka i samma utsträckning. och

| (c) | Ett behov av att registrera import så fort som möjligt för att undvika återkommande skada på grund av importens säsongsbundenhet. |
| --- | --- |

(c)

Ett behov av att registrera import så fort som möjligt för att undvika återkommande skada på grund av importens säsongsbundenhet.

| (398) | Kommissionen behandlade begäran mot bakgrund av artikel 16.4 i grundförordningen, vilken anger villkoren för uttag av tull på registrerad import. Kommissionens undersökning beaktade också synpunkter som mottagits om begäran om registrering från de indonesiska myndigheterna, från importören Gunvor och från Wilmar-gruppen av exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(398)

Kommissionen behandlade begäran mot bakgrund av artikel 16.4 i grundförordningen, vilken anger villkoren för uttag av tull på registrerad import. Kommissionens undersökning beaktade också synpunkter som mottagits om begäran om registrering från de indonesiska myndigheterna, från importören Gunvor och från Wilmar-gruppen av exporterande tillverkare.

| (399) | Enligt artikel 16.4 c i grundförordningen ska kommissionen beakta huruvida det föreligger tillräcklig bevisning för kritiska omständigheter som innebär att den berörda produkten vållas skada som är svår att avhjälpa orsakas på grund av omfattande import under en relativt kort tid av en produkt som har förmån av utjämningsbara subventioner. |
| --- | --- |

(399)

Enligt artikel 16.4 c i grundförordningen ska kommissionen beakta huruvida det föreligger tillräcklig bevisning för kritiska omständigheter som innebär att den berörda produkten vållas skada som är svår att avhjälpa orsakas på grund av omfattande import under en relativt kort tid av en produkt som har förmån av utjämningsbara subventioner.

| (400) | Enligt artikel 16.4 d ska dessutom kommissionen bedöma huruvida det ”anses nödvändigt att införa retroaktiva utjämningstullar på denna import för att hindra att en sådan uppkommer på nytt”. |
| --- | --- |

(400)

Enligt artikel 16.4 d ska dessutom kommissionen bedöma huruvida det ”anses nödvändigt att införa retroaktiva utjämningstullar på denna import för att hindra att en sådan uppkommer på nytt”.

| (401) | Som förklaras i avsnitt 4 ovan, drog kommissionen inte slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada under undersökningsperioden. Som förklaras i avsnitten 5 och 6 ovan fann kommissionen att det finns ett hot om skada som orsakas av den subventionerade importen. |
| --- | --- |

(401)

Som förklaras i avsnitt 4 ovan, drog kommissionen inte slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada under undersökningsperioden. Som förklaras i avsnitten 5 och 6 ovan fann kommissionen att det finns ett hot om skada som orsakas av den subventionerade importen.

| (402) | Följaktligen kunde kommissionen inte fastställa att den subventionerade importen orsakade skada som är svår att avhjälpa i den mening som avses i artikel 16.4 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(402)

Följaktligen kunde kommissionen inte fastställa att den subventionerade importen orsakade skada som är svår att avhjälpa i den mening som avses i artikel 16.4 c i grundförordningen.

| (403) | Kommissionen drog därför slutsatsen att villkoren för registrering inte hade uppfyllts. |
| --- | --- |

(403)

Kommissionen drog därför slutsatsen att villkoren för registrering inte hade uppfyllts.

| (404) | Eftersom kommissionen hade tillräcklig bevisning för att kravet i artikel 16.4 c inte är uppfyllt, registrerade kommissionen inte import av biodiesel från Indonesien för perioden på tre veckor för utlämnande av uppgifter på förhand enligt artikel 24.5a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(404)

Eftersom kommissionen hade tillräcklig bevisning för att kravet i artikel 16.4 c inte är uppfyllt, registrerade kommissionen inte import av biodiesel från Indonesien för perioden på tre veckor för utlämnande av uppgifter på förhand enligt artikel 24.5a i grundförordningen.

9.   PROVISORISKA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

PROVISORISKA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

| (405) | På grundval av de slutsatser som dragits av kommissionen om subventionering, skada, orsakssammanband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen, bör en provisorisk utjämningstull införas på import av biodiesel med ursprung i Indonesien. |
| --- | --- |

(405)

På grundval av de slutsatser som dragits av kommissionen om subventionering, skada, orsakssammanband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen, bör en provisorisk utjämningstull införas på import av biodiesel med ursprung i Indonesien.

9.1.   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (406) | Provisoriska utjämningsåtgärder bör införas för import av biodiesel med ursprung i Indonesien, i enlighet med de regler som fastställs i artikel 12.1 i grundförordningen som anger att den provisoriska tullen ska motsvara det sammanlagda beloppet av den provisoriskt fastställda utjämningsbara subventionen. |
| --- | --- |

(406)

Provisoriska utjämningsåtgärder bör införas för import av biodiesel med ursprung i Indonesien, i enlighet med de regler som fastställs i artikel 12.1 i grundförordningen som anger att den provisoriska tullen ska motsvara det sammanlagda beloppet av den provisoriskt fastställda utjämningsbara subventionen.

| (407) | På grundval av ovanstående föreslås följande provisoriska utjämningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:






  Företag | Provisorisk utjämningstull |
| --- | --- | --- |
| PT Ciliandra Perkasa | 8,0 % |
| PT Intibenua Perkasatama och PT Musim Mas (Musim Mas Group) | 16,3 % |
| PT Pelita Agung Agrindustri och PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata Group) | 18,0 % |
| PT Wilmar Nabati Indonesia och PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar Group) | 15,7 % |
| Alla övriga företag | 18,0 % |

(407)

På grundval av ovanstående föreslås följande provisoriska utjämningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Provisorisk utjämningstull

PT Ciliandra Perkasa

8,0 %

PT Intibenua Perkasatama och PT Musim Mas (Musim Mas Group)

16,3 %

PT Pelita Agung Agrindustri och PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata Group)

18,0 %

PT Wilmar Nabati Indonesia och PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar Group)

15,7 %

Alla övriga företag

18,0 %

| (408) | De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som producerats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. Denna import ska inte vara föremål för någon av de individuella utjämningstullsatserna. |
| --- | --- |

(408)

De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som producerats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. Denna import ska inte vara föremål för någon av de individuella utjämningstullsatserna.

| (409) | Ett företag får begära att dessa individuella utjämningstullsatser ska tillämpas om det i ett senare skede ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (66). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig för företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(409)

Ett företag får begära att dessa individuella utjämningstullsatser ska tillämpas om det i ett senare skede ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (66). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig för företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

66

Europeiska unionens officiella tidning

10.   INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

| (410) | I enlighet med artikel 29a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes också tillgänglig för allmänheten genom DG Handels webbplats. Berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem. |
| --- | --- |

(410)

I enlighet med artikel 29a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes också tillgänglig för allmänheten genom DG Handels webbplats. Berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem.

| (411) | Synpunkter mottogs från Wilmar Group, Permata Group och PT Ciliandra Perkasa. Kommissionen beaktade de synpunkter som betraktades som rent formella och korrigerade tullsatserna i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(411)

Synpunkter mottogs från Wilmar Group, Permata Group och PT Ciliandra Perkasa. Kommissionen beaktade de synpunkter som betraktades som rent formella och korrigerade tullsatserna i enlighet med detta.

11.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (412) | Enligt god förvaltning kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(412)

Enligt god förvaltning kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (413) | Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. |
| --- | --- |

(413)

Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutlig antidumpningstull införs härmed på fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, i ren form eller i en blandning, som för närvarande klassificeras enligt KN-nr ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209821, 1516209829 och 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009121, 1518009129 och 1518009130), ex 1518 00 95 (Taric-nummer 1518009510), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009921, 1518009929 och 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194321, 2710194329 och 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194621, 2710194629 och 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194721, 2710194729 och 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999210, 3824999212 och 3824999220), 3826 00 10 och ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009011, 3826009019 och 3826009030), och har sitt ursprung i Indonesien.

2.   Följande provisoriska utjämningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Provisorisk utjämningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| PT Ciliandra Perkasa | 8,0 % | B786 |
| PT Intibenua Perkasatama och PT Musim Mas (Musim Mas Group) | 16,3 % | B787 |
| PT Pelita Agung Agrindustri och PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata Group) | 18,0 % | B788 |
| PT Wilmar Nabati Indonesia och PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar Group) | 15,7 % | B789 |
| Alla övriga företag | 18,0 % | C999 |

Företag

Provisorisk utjämningstull

Taric-tilläggsnummer

PT Ciliandra Perkasa

8,0 %

B786

PT Intibenua Perkasatama och PT Musim Mas (Musim Mas Group)

16,3 %

B787

PT Pelita Agung Agrindustri och PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata Group)

18,0 %

B788

PT Wilmar Nabati Indonesia och PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar Group)

15,7 %

B789

Alla övriga företag

18,0 %

C999

3.   Övergången till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska ske på villkor att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den provisoriska tullen.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter ska inkomma med skriftliga synpunkter på denna förordning till kommissionen inom 15 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

2.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av kommissionen ska inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

3.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ska inkomma med sin begäran det inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande. Förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ska behandla en begäran som inkommer efter denna tidsfrist och får i förekommande fall besluta att godta en sådan begäran.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska gälla i fyra månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 augusti 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  
  EUT C 439, 6.12.2018, s. 16.

2

(3)  I denna förordning avser mineraldiesel fossilbaserad konventionell diesel.

3

(4)  Kontroll av den icke-närstående importören, med säte i Schweiz, genomfördes vad gäller import till EU.

4

(5)  MOPS (dvs. Mean of Platts Singapore) motsvarar genomsnittet av ett antal prisbedömningar för Singapore-baserade oljeprodukter, som offentliggörs av S&P Global Platts.

5

(6)  Appellate Body Report, United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China, WT/DS379/AB, 11 mars 2011, punkt 317. Se även Appellate Body Report, United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China, WT/DS437/AB/RW, antagen den 16 juli 2019, punkt 5.96.

6

United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China

(7)  I enlighet med artikel 13 i förordning 26/2006 från ministern för energi och minerala resurser ska biodieseltillverkaren bifoga följande handlingar till fakturan: i) Kopia av beslutet från generaldirektoratet för ny förnybar energi och energisparande (nedan kallat EBTKE) på ministerns vägnar, om att företaget får delta i anskaffande av biodiesel och den respektive volymtilldelningen av biodiesel på grundval av respektive tillverkares kapacitet. ii) Kopia av kontrakt för anskaffande av biodiesel mellan Pertamina och den berörda biodieseltillverkaren. iii) Intyg med underskrift av Pertamina och den berörda biodieseltillverkaren, med stämpel av de indonesiska myndigheterna, innehållande information om plats för leverans, volym och typ av biodiesel som tillhandahålls/distribueras, och belopp för transportavgifter. iv) Kopia av avtalet mellan förvaltningsorganet och den berörda biodieseltillverkaren.

7

EBTKE

(8)  Appellate Body Report, United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China, WT/DS379/AB/R, antagen den 25 mars 2011, DSR 2011:V, s. 2869, punkterna 284 och 309.

8

(9)  Appellate Body Report, United States – Final Countervailing Duty Determination with Respect to Certain Softwood Lumber from Canada – Recourse by Canada to Article 21.5 of the DSU, WT/DS257/AB/RW, antagen den 20 december 2005, DSR 2005:XXIII, s. 11357, punkt 52.

9

(10)  Se Appellate Body Reports, Canada – Certain Measures Affecting the Renewable Energy Generation Sector / Canada – Measures Relating to the Feed-in Tariff Program, WT/DS412/AB/R / WT/DS426/AB/R, antagen den 24 maj 2013, DSR 2013:I, s., 7, punkterna 5.119 och 5.120.

10

(11)  Panel Report, United States – Subsidies on Upland Cotton, WT/DS267/R, Add.1 to Add.3 and Corr.1, adopted 21 March 2005, as modified by Appellate Body Report WT/DS267/AB/R, DSR 2005:II, s. 299, punkt 7.1116.

11

(12)  WT/DS316/R of 30 June 2010, EC and certain Member States – Measure Affecting Trade In Large Civil Aircrafts, punkt 7.494.

12

EC and certain Member States – Measure Affecting Trade In Large Civil Aircrafts

(13)  WT/DS316/R of 30 June 2010, EC and certain Member States – Measure Affecting Trade In Large Civil Aircrafts, punkt 7.495.

13

EC and certain Member States – Measure Affecting Trade In Large Civil Aircrafts

(14)  Enligt de senaste siffrorna från Indonesiens centralbank står ingen enskild ekonomisk verksamhet för mer än 20 % av Indonesiens BNP. Källor finns på https://www.bi.go.id/en/iru/economic-data/real-sector/Contents/Default.aspx, hämtad den 17 juli 2019.

14

(15)  För en liknande analys, se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/387 av den 17 mars 2016 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (EUT L 73, 18.3.2016, s. 1).

15

(16)  Panelens rapport US – Export Restraints (WT/DS194/R), offentliggjord den 29 juni 2001, punkterna 8.338.29.

16

(17)  WT/DS296/AB/R of 27 June 2005, United States – Countervailing Duty Investigation on Dynamic Random Access Memory Semiconductors (DRAMs) from Korea, punkterna 110 och 111. WT/DS299/R of 17 June 2005, European Communities – Countervailing Measures on Dynamic Random Access Memory Chips from Korea, punkt 7.25 antog en liknande metod.

17

(18)  WT/DS296/AB/R of 27 June 2005, United States – Countervailing Duty Investigation on Dynamic Random Access Memory Semiconductors (DRAMs) from Korea, punkt 7.38.

18

(19)  Panelens rapport US – Export Restraints (WT/DS194/R), offentliggjord den 29 juni 2001, punkterna 8.33 -8.34

19

(20)  Panelrapport, US – Export Restraints, punkt 8.29 -8.31

20

(21)  Rapport från överprövningsorganet, US – DRAMS (WT/DS296/AB/R), skickat den 27 juni 2005, punkt 116.

21

(22)  Överprövningsorganets rapport, US – DRAMS, punkt 115.

22

(23)  Överprövningsorganets rapport, US – DRAMS, punkt 112.

23

(24)  Se panelrapport, Korea – Commercial Vessels (WT/DS273/R), skickad den 7 maj 2005, punkt 7.373.

24

(25)  Rapport från överprövningsorganet, US – DRAMS (WT/DS296/A/R), punkt 114.

25

(26)  Rapport från överprövningsorganet, US – DRAMS (WT/DS296/A/R), punkt 124.

26

(27)  US Decision Memorandum for the Preliminary Affirmative Determination of the Countervailing duty Investigation of Biodiesel from the Republic of Indonesia; August 21, 2017, C-560-831 Investigation, s. 15, fotnot 95.

27

(28)  Se idem s. 15 för en liknande slutsats.

28

(29)  Customs and Excise News Magazine, Volume 47, No. 9, September 2015.

29

(30)  Export taxes and other restrictions on raw material and their limitation through free trade agreements: Impact on developing countries, 2016.

30

(31)  Se även tribunalens dom av den 10 april 2019, T-300/16, Jindal Saw, ECLI:EU:T:2019:235, punkt 117.

31

(32)  WT/DS379/AB/R (US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China), överprövningsorganets rapport av den 11 mars 2011, DS 379, punkt 318. Se även WT/DS436/AB/R (US — Carbon Steel (India)), överprövningsorganets rapport av den 8 december 2014, punkterna 4.9 - 4.10, 4.17 – 4.20 och WT/DS437/AB/R (United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China) överprövningsorganets rapport av den 18 december 2014,, punkt 4.92; och överprövningsorganets rapport, United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China, WT/DS437/AB/RW, antagen den 16 juli 2019, punkt 5.96.

32

(33)  https://www.asianagri.com/en/medias/media/press-release/indonesian-oil-palm-estate-fund-agency-bpdpks-handed-the-idr-6-75-billion-of-replanting-fund-to-asian-agri-s-smallholders

33

(34)  https://www.reuters.com/article/us-indonesia-palmoil/palm-oil-watchdog-to-create-separate-standards-for-smallholders-indonesia-director-idUSKCN1SU1DL

34

(35)  https://www.theborneopost.com/2018/11/18/indonesia-boosts-domestic-palm-oil-consumption-as-currency-pressures-mount/

35

(36)  Se panelrapporten, United States – Countervailing Duty Investigation on Dynamic Random Access Memory Semiconductors (Drams) from Korea, WT/DS296, 21 February 2005, fotnot 57 (”Vi anser att hänvisningen till uppgifter ’som vanligen räknas till offentliga ansvarsområden’ även ska förstås som avseende beskattning och offentliga utgifter. (...) I den utsträckning som lån och omstrukturerande åtgärder omfattar beskattning eller offentliga utgifter ska de omfattas av denna bestämmelse”).

36

United States – Countervailing Duty Investigation on Dynamic Random Access Memory Semiconductors (Drams) from Korea

(37)  Appellate Body Report, United States – Final Countervailing Duty Determination with Respect to Certain Softwood Lumber from Canada – WT/DS257/AB/RW, antagen den 17 februari 2004, DSR 2004:XXIII, s. 571, punkt 52.

37

(38)  Överprövningsorganets rapport, United States – Countervailing Duties on Certain Corrosion-Resistant Carbon Steel Flat Products from Germany, WT/DS213/AB/R och Corr.1, antagen den 19 december 2002, DSR 2002:IX, s. 3779, punkt 73, fotnot 65.

38

United States – Countervailing Duties on Certain Corrosion-Resistant Carbon Steel Flat Products from Germany

(39)  Se Yttrande från AG Van Gerven av den 7 mars 1989, Fediol mot kommissionen, C-70/87, ECLI:EU:C:1989:110, fotnot 33.

39

Fediol mot kommissionen

(40)  Oxford English Dictionary online, uppslagsord I.5.b och I.10.

40

(41)  GATT Panel on Subsidies and State Trading, Report on Subsidies, L/1160, 23 March 1960 (Panelen var enig om att ”ett system där staten, genom direkta eller indirekta metoder, upprätthåller ett sådant pris genom köp och återförsäljning med förlust utgör en subvention”).

41

(42)  Oxford English Dictionary online, uppslagsord I.3.b.

42

(43)  Subventionsavtalet, artikel 15.4 (”... om ianspråktagandet av de offentliga stödprogrammen har ökat”). Se även WTO-avtalet om jordbruk, artikel 6 och bilagorna II och III (”internstöd”).

43

(44)  Panelens rapport, China – Countervailing and Anti-Dumping Duties on Grain Oriented Flat-Rolled Electrical Steel from the United States, WT/DS414/R and Add.1, antagen den 16 november 2012, fastställd genom överprövningsorganets rapport WT/DS414/AB/R, DSR 2012:XII, s. 6369, punkt 7.86.

44

China – Countervailing and Anti-Dumping Duties on Grain Oriented Flat-Rolled Electrical Steel from the United States

(45)  Med ”potentiella” effekter avses sådana effekter som naturligt följer av åtgärdens övergripande utformning och struktur, utan att det behöver finnas några ”observerade” eller faktiska effekter på marknaden.

45

(46)  https://www.reuters.com/article/us-indonesia-biodiesel/indonesia-to-make-biodiesel-use-compulsory-from-september-1-official-idUSKBN1KM4WK, hämtad den 17 juli 2019.

46

(47)  https://www.reuters.com/article/us-indonesia-biodiesel/indonesia-to-make-biodiesel-use-compulsory-from-september-1-official-idUSKBN1KM4WK, hämtad den 17 juli 2019.

47

(48)  https://www.reuters.com/article/us-indonesia-biodiesel/indonesia-to-make-biodiesel-use-compulsory-from-september-1-official-idUSKBN1KM4WK, hämtad den 17 juli 2019.

48

(49)  https://www.ofimagazine.com/news/indonesian-biodiesel-production-could-grow-by-40, hämtad den 17 juli 2019.

49

(50)  https://jakartaglobe.id/context/indonesia-oil-palm-estate-fund-adequate-to-support-b20-biodiesel-policy/, hämtad den 17 juli .2019.

50

(51)  Blandningskrav genomfört enligt förordning 12/2015 från ministeriet för energi och mineralresurser.

51

(52)  Se WT/DS436/AB/R United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products From India, den 8 december 2014, punkt 4.244.

52

(53)  Överprövningsorganets rapport, Brazil – Certain Measures Concerning Taxation and Charges, WT/DS472/AB/R och tillägg 1 / WT/DS497/AB/R och tillägg 1, antaget den 11 januari 2019, punkterna 5.212–5.221.

53

Brazil – Certain Measures Concerning Taxation and Charges

(54)  Panelrapporter, Brazil – Certain Measures Concerning Taxation and Charges, WT/DS472/R, tillägg 1 och korrigendum 1 / WT/DS497/R, tillägg 1 och korrigendum 1, antagna den 11 januari 2019, ändrade genom överprövningsorganets rapporter WT/DS472/AB/R / WT/DS497/AB/R, punkterna 7.491–7.494.

54

Brazil – Certain Measures Concerning Taxation and Charges

(55)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28 av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16.).

55

(56)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.).

56

(57)  Databas för specifika produkter som ”övervakas” och som importeras till unionens tullområde vilket upprätthålls av generaldirektoratet för skatter och tullunionen.

57

(58)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 av den 19 november 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien (EUT L 315, 26.11.2013, s. 2).

58

(59)  Den 15 september 2016 meddelade Europeiska unionens tribunal (nedan kallad tribunalen) domar i målen T-80/14, T-111/14, T-121/14 och T-139/14 (nedan kallade domarna) och ogiltigförklarade artiklarna 1 och 2 i rådets genomförandeförordning om införande av en slutgiltig antidumpningstull i den mån den är tillämplig på sökandena i dessa mål (nedan kallade de berörda exporterande tillverkarna). Europeiska unionens råd hade ursprungligen överklagat domarna. Efter rådets beslut att dra tillbaka sina överklaganden togs dock målen bort från domstolens register den 2 mars och den 5 mars 2018 (Beslut av domstolens ordförande av den 15 februari 2018 i de förenade målen C-602/16 P och C-607/16 P till C-609/16 P, och av den 16 februari 2018 i mål C-603/16 P till C-606/16 P). Följaktligen har domarna blivit slutgiltiga och bindande från dagen för meddelande.

59

(60)  WT/DS480/R European Union - Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Indonesia, para 7.152

60

(61)  WT/DS480/R European Union - Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Indonesia, punkterna 7.143-7.161.

61

(62)  WT/DS480/R European Union - Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Indonesia, punkt 7.160

62

(63)  I WT/DS480/R, punkt 7.160 hävdade Indonesien att en jämförelse mellan indonesisk import och blandad biodiesel CFFP 0 från unionsindustrin som representerar 37 % av all unionsförsäljning var otillräcklig. Indonesien hävdade vidare att kommissionen borde ha jämfört försäljningspriserna med de återstående 63 % av unionens försäljning. Denna jämförelse, liksom den prisskillnad som avses i skäl 284, bekräftar att ett betydande prisunderskridande ägde rum under undersökningsperioden.

63

(64)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/244 av den 11 februari 2019 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina (EUT L 40, 12.2.2019, s. 1).

64

(65)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/245 av den 11 februari 2019 om godtagande av åtaganden som erbjudits efter införandet av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Argentina (EUT L 40, 12.2.2019, s. 71).

65

(66)  
  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien.

66

---

BESLUT

| 13.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 212/53 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 212/53

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/1345

av den 2 augusti 2019

om ändring av beslut 2006/771/EG vad gäller uppdatering av harmoniserade tekniska villkor på området radiospektrumanvändning för kortdistansutrustning

[delgivet med nr C(2019) 5660]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (1), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | Kortdistansutrustning är vanligtvis massmarknadsprodukter och/eller bärbara radioprodukter som lätt kan medföras och användas över gränser. Olikartade villkor för spektrumanvändning riskerar därför att ge upphov till skadlig interferens i förhållande till andra radiotillämpningar och radiotjänster samt hindra den fria rörligheten och öka produktionskostnaderna för dessa. |
| --- | --- |

(1)

Kortdistansutrustning är vanligtvis massmarknadsprodukter och/eller bärbara radioprodukter som lätt kan medföras och användas över gränser. Olikartade villkor för spektrumanvändning riskerar därför att ge upphov till skadlig interferens i förhållande till andra radiotillämpningar och radiotjänster samt hindra den fria rörligheten och öka produktionskostnaderna för dessa.

| (2) | Kommissionens beslut 2006/771/EG (2) harmoniserar de tekniska villkoren för spektrumanvändning för många olika typer av kortdistansutrustning inom sådana tillämpningsområden som larm, lokal kommunikation, fjärrstyrning, medicinska implantat och insamling av medicinska data, intelligenta transportsystem och sakernas internet, inklusive radiofrekvensidentifiering (RFID). Därmed behöver kortdistansutrustning som uppfyller dessa harmoniserade tekniska villkor enbart en allmän auktorisation enligt nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslut 2006/771/EG (2) harmoniserar de tekniska villkoren för spektrumanvändning för många olika typer av kortdistansutrustning inom sådana tillämpningsområden som larm, lokal kommunikation, fjärrstyrning, medicinska implantat och insamling av medicinska data, intelligenta transportsystem och sakernas internet, inklusive radiofrekvensidentifiering (RFID). Därmed behöver kortdistansutrustning som uppfyller dessa harmoniserade tekniska villkor enbart en allmän auktorisation enligt nationell lagstiftning.

| (3) | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1538 (3) harmoniserar också de tekniska villkoren för spektrumanvändning för kortdistansutrustning inom frekvensbanden 874–874,4 och 915–919,4 MHz. Dessa frekvensband har en annan delningsmiljö och därför krävs ett särskilt regelverk. Det beslutet möjliggör tekniskt avancerade RFID-lösningar liksom tillämpningar på området sakernas internet som är baserade på uppkopplad kortdistansutrustning i datanät. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1538 (3) harmoniserar också de tekniska villkoren för spektrumanvändning för kortdistansutrustning inom frekvensbanden 874–874,4 och 915–919,4 MHz. Dessa frekvensband har en annan delningsmiljö och därför krävs ett särskilt regelverk. Det beslutet möjliggör tekniskt avancerade RFID-lösningar liksom tillämpningar på området sakernas internet som är baserade på uppkopplad kortdistansutrustning i datanät.

| (4) | Beslut 2006/771/EG och genomförandebeslut (EU) 2018/1538 utgör den rättsliga ramen för kortdistansutrustning och främjar innovation för många olika typer av tillämpningar på den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2006/771/EG och genomförandebeslut (EU) 2018/1538 utgör den rättsliga ramen för kortdistansutrustning och främjar innovation för många olika typer av tillämpningar på den digitala inre marknaden.

| (5) | Det kommer nya tillämpningar för kortdistansutrustning till följd av den ökade betydelse som sådan utrustning har för ekonomin och den snabba utvecklingen av tekniken och de samhälleliga förväntningarna. Sådana tillämpningar kräver regelbundna uppdateringar av harmoniserade tekniska villkor för användning av spektrum. |
| --- | --- |

(5)

Det kommer nya tillämpningar för kortdistansutrustning till följd av den ökade betydelse som sådan utrustning har för ekonomin och den snabba utvecklingen av tekniken och de samhälleliga förväntningarna. Sådana tillämpningar kräver regelbundna uppdateringar av harmoniserade tekniska villkor för användning av spektrum.

| (6) | Europeiska post- och telesammanslutningen (Cept) fick i juli 2006 ett permanent mandat, i enlighet med artikel 4.2 i beslut nr 676/2002/EG, att uppdatera bilagan till beslut 2006/771/EG för att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen på området kortdistansutrustning, och på den grunden har den bilagan ändrats sex gånger. Det arbete som gjorts på grundval av det permanenta mandatet låg också till grund för genomförandebeslut (EU) 2018/1538, som föreskriver ytterligare spektrum för kortdistansutrustning inom frekvensområdena 874–874,4 och 915–919,4 MHz. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska post- och telesammanslutningen (Cept) fick i juli 2006 ett permanent mandat, i enlighet med artikel 4.2 i beslut nr 676/2002/EG, att uppdatera bilagan till beslut 2006/771/EG för att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen på området kortdistansutrustning, och på den grunden har den bilagan ändrats sex gånger. Det arbete som gjorts på grundval av det permanenta mandatet låg också till grund för genomförandebeslut (EU) 2018/1538, som föreskriver ytterligare spektrum för kortdistansutrustning inom frekvensområdena 874–874,4 och 915–919,4 MHz.

| (7) | Den 20 oktober 2017 utfärdade kommissionen sina riktlinjer för den sjunde uppdateringen (RSCOM17-24rev1). Till följd av detta lade Cept den 8 mars 2019 fram sin rapport 70 till kommissionen. Förutom förenkling och förbättring av befintliga poster föreslår Cept att nya poster förs in i bilagan till beslut 2006/771/EG. Dessa nya poster möjliggör nya medicinska och säkerhetsrelaterade tillämpningar och harmoniserar spektrum för icke-säkerhetsrelaterade tillämpningar för intelligenta transportsystem och för kontroller på vägarna. Därför bör rapport 70 utgöra den tekniska grunden för detta beslut. |
| --- | --- |

(7)

Den 20 oktober 2017 utfärdade kommissionen sina riktlinjer för den sjunde uppdateringen (RSCOM17-24rev1). Till följd av detta lade Cept den 8 mars 2019 fram sin rapport 70 till kommissionen. Förutom förenkling och förbättring av befintliga poster föreslår Cept att nya poster förs in i bilagan till beslut 2006/771/EG. Dessa nya poster möjliggör nya medicinska och säkerhetsrelaterade tillämpningar och harmoniserar spektrum för icke-säkerhetsrelaterade tillämpningar för intelligenta transportsystem och för kontroller på vägarna. Därför bör rapport 70 utgöra den tekniska grunden för detta beslut.

| (8) | Kortdistansutrustning som används enligt de villkor som anges i detta beslut bör även uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU (4). |
| --- | --- |

(8)

Kortdistansutrustning som används enligt de villkor som anges i detta beslut bör även uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU (4).

| (9) | Beslut 2006/771/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Beslut 2006/771/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från radiospektrumkommittén. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från radiospektrumkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2006/771/EG ska ändras på följande sätt:

| 1) | Artikel 2.1 och 2.2 ska ersättas med följande:
  ”1.   
  kortdistansutrustning
  : radioutrustning för en- eller tvåvägskommunikation och för mottagning och/eller sändning över korta distanser med låg effekt.
  2.   
  störningsfritt och oskyddat
  : ingen skadlig störning får orsakas radiokommunikationstjänster och inga anspråk på skydd från skadlig störning från radiokommunikationstjänster kan ställas.”. |
| --- | --- |

1)

Artikel 2.1 och 2.2 ska ersättas med följande:

”1.   
  kortdistansutrustning
  : radioutrustning för en- eller tvåvägskommunikation och för mottagning och/eller sändning över korta distanser med låg effekt.

2.   
  störningsfritt och oskyddat
  : ingen skadlig störning får orsakas radiokommunikationstjänster och inga anspråk på skydd från skadlig störning från radiokommunikationstjänster kan ställas.”.

| 2) | Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

2)

Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Medlemsstaterna ska senast den 5 maj 2020 rapportera till kommissionen om genomförandet av detta beslut.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 2 augusti 2019.

På kommissionens vägnar

Mariya GABRIEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 2006/771/EG av den 9 november 2006 om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning (EUT L 312, 11.11.2006, s. 66).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1538 av den 11 oktober 2018 om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning inom frekvensbanden 874–876 och 915–921 MHz (EUT L 257, 15.10.2018, s. 57).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU av den 16 april 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning och om upphävande av direktiv 1999/5/EG (EUT L 153, 22.5.2014, s. 62).

4

---

BILAGA

”BILAGA

Frekvensband med motsvarande harmoniserade tekniska villkor och tidsfrister för genomförandet för kortdistansutrustning

I tabell 1 definieras tillämpningsområdet för de olika kategorier av kortdistansutrustning (enligt definitionen i artikel 2.3) som omfattas av detta beslut. I tabellen 2 anges olika kombinationer av frekvensband och kategorier av kortdistansutrustning, och harmoniserade tekniska villkor för spektrumtillgång samt tidsfrister för genomförande.

Allmänna tekniska villkor som gäller för samtliga frekvensband och kortdistansutrustningar som omfattas av detta beslut:

| — | Medlemsstaterna ska tillåta att närliggande frekvensband som anges i tabell 2 används som ett enda frekvensband, under förutsättning att de särskilda villkoren för vart och ett av dessa närliggande frekvensband uppfylls. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna ska tillåta att närliggande frekvensband som anges i tabell 2 används som ett enda frekvensband, under förutsättning att de särskilda villkoren för vart och ett av dessa närliggande frekvensband uppfylls.

| — | Medlemsstaterna ska tillåta användning av spektrum upp till den sändningseffekt, fältstyrka eller effekttäthet som anges i tabell 2. I enlighet med artikel 3.3 i detta beslut får de införa mindre begränsande villkor, dvs. tillåta användning av spektrum med högre sändningseffekt, fältstyrka eller effekttäthet, förutsatt att det inte försämrar eller äventyrar en lämplig samexistens mellan kortdistansutrustningar i de frekvensband som harmoniseras genom detta beslut. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna ska tillåta användning av spektrum upp till den sändningseffekt, fältstyrka eller effekttäthet som anges i tabell 2. I enlighet med artikel 3.3 i detta beslut får de införa mindre begränsande villkor, dvs. tillåta användning av spektrum med högre sändningseffekt, fältstyrka eller effekttäthet, förutsatt att det inte försämrar eller äventyrar en lämplig samexistens mellan kortdistansutrustningar i de frekvensband som harmoniseras genom detta beslut.

| — | Medlemsstaterna får endast föreskriva de ytterligare parametrar (kanalisering och/eller kanaltillgång och regler om kanalutnyttjande) som anges i tabell 2 och får inte lägga till andra parametrar eller krav för spektrumtillgång eller teknik för undvikande av störning. Mindre begränsande villkor enligt artikel 3.3 innebär att medlemsstaterna helt kan avstå från dessa ytterligare parametrar i en viss cell, eller tillåta högre värden, förutsatt att en lämplig delningsmiljö i det harmoniserade frekvensbandet inte äventyras. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna får endast föreskriva de ytterligare parametrar (kanalisering och/eller kanaltillgång och regler om kanalutnyttjande) som anges i tabell 2 och får inte lägga till andra parametrar eller krav för spektrumtillgång eller teknik för undvikande av störning. Mindre begränsande villkor enligt artikel 3.3 innebär att medlemsstaterna helt kan avstå från dessa ytterligare parametrar i en viss cell, eller tillåta högre värden, förutsatt att en lämplig delningsmiljö i det harmoniserade frekvensbandet inte äventyras.

| — | Medlemsstaterna får endast föreskriva de andra användningsbegränsningar som anges i tabell 2 och får inte lägga till några ytterligare begränsningar. Eftersom mindre begränsande villkor får tillämpas i enlighet med artikel 3.3 kan medlemsstaterna avstå från en eller flera av dessa begränsningar, förutsatt att en lämplig delningsmiljö i det harmoniserade frekvensbandet inte äventyras. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna får endast föreskriva de andra användningsbegränsningar som anges i tabell 2 och får inte lägga till några ytterligare begränsningar. Eftersom mindre begränsande villkor får tillämpas i enlighet med artikel 3.3 kan medlemsstaterna avstå från en eller flera av dessa begränsningar, förutsatt att en lämplig delningsmiljö i det harmoniserade frekvensbandet inte äventyras.

| — | Mindre begränsande villkor enligt artikel 3.3 måste tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 2014/53/EU. |
| --- | --- |

—

Mindre begränsande villkor enligt artikel 3.3 måste tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 2014/53/EU.

I denna bilaga gäller följande definition av sändningscykel:

sändningscykel
  : förhållandet Σ(Ton)/(Tobs), uttryckt i procent, där Ton är den tid då en enskild sändningsanordning är ’på’ och Tobs är observationsperioden. Ton mäts i ett observationsfrekvensband (Fobs). Om inte annat anges i denna tekniska bilaga är Tobs en oavbruten entimmesperiod och Fobs det tillämpliga frekvensbandet i denna tekniska bilaga. Mindre begränsande villkor enligt artikel 3.3 innebär att medlemsstaterna får tillåta ett högre värde för ’sändningscykel’.

Tabell 1

Kategorier av kortdistansutrustning enligt artikel 2.3 samt deras tillämpningsområde

| Kategori av kortdistansutrustning | Tillämpningsområde |
| --- | --- |
| Ospecificerad kortdistansutrustning (SRD) | Omfattar alla typer av radioenheter, oavsett tillämpning eller syfte, som uppfyller de tekniska villkor som anges för ett visst frekvensband. Typiska användningsområden är telemetri, fjärrstyrning, larm och dataöverföring i allmänhet samt andra tillämpningar. |
| Aktiva medicintekniska produkter för implantation | Omfattar radiodelen i aktiva medicintekniska produkter för implantation som är avsedda att helt eller delvis införas, kirurgiskt eller medicinskt, i kroppen hos en människa eller ett djur, samt i tillämpliga fall deras kringutrustning. Aktiva medicintekniska produkter för implantation definieras i rådets direktiv 90/385/EEG (1). |
| Hörselhjälpmedel (ALD) | Omfattar radiokommunikationssystem som gör det möjligt för personer med nedsatt hörsel att öka sin hörförmåga. Typiska systeminstallationer omfattar en eller flera radiosändare och en eller flera radiomottagare. |
| Anordningar för hög sändningscykel/kontinuerlig överföring | Omfattar radioenheter som förlitar sig på överföring med låg latens och hög sändningscykel. Typiska användningsområden är personliga trådlösa strömningssystem för audio- och multimediatjänster som används för kombinerad audio- och videoöverföring och synkroniseringssignaler för audio- och videotjänster, mobiltelefoner, underhållningssystem för bruk i bilar eller i hemmet, trådlösa mikrofoner, trådlösa högtalare, trådlösa hörlurar, bärbara radioapparater, hörselhjälpmedel, öronsnäckor för 'in-ear monitoring', trådlösa mikrofoner för användning vid konserter eller andra framföranden och analoga FM-sändare med låg effekt. |
| Induktiv utrustning | Omfattar radioenheter som använder magnetiska fält med induktiva slingsystem för NFC (near field communications).. Typiska användningsområden är t.ex. startspärrar för bilar, utrustning för identifiering av djur, larmsystem, system för kabeldetektering, avfallshantering, personidentifiering, trådlös ljudöverföring, tillträdeskontroll, avståndssensorer, stöldskyddssystem, liksom RF-induktionsstöldskyddssystem, dataöverföring till handhållen utrustning, automatisk varuidentifiering, trådlösa styrningssystem och utrustning för vägtullar. |
| Anordningar för låg sändningscykel/hög tillförlitlighet | Omfattar radioenheter som förlitar sig på låg total spektrumanvändning och spektrumtillträdesregler för låg sändningscykel för att säkerställa mycket hög tillförlitlighet för tillträde till spektrum och sändningar i delade band. Typiska användningsområden är larmsystem som använder radiokommunikation för att ange en larmsituation på avlägsna platser och trygghetslarm som möjliggör tillförlitlig kommunikation för personer i nödsituationer. |
| Utrustning för insamling av medicinska data | Omfattar dataöverföring (exklusive tal) till och från medicintekniska produkter som ej är avsedda för implantation, i syfte att övervaka, diagnostisera och behandla patienter på vårdinrättningar eller i patientens hem enligt föreskrifter från auktoriserad hälso- och sjukvårdpersonal. |
| PMR446-enheter | Omfattar handhållen utrustning (ingen användning av basstation eller repeater), som bärs på en person eller drivs manuellt, och som använder integrerade antenner endast för att maximera delningen och minimera störningarna. PMR 446-utrustning används i icke-hierarkisk kommunikation över korta distanser och får varken användas som en del av infrastrukturnät eller som repeater. |
| Utrustning för radiobestämning | Omfattar radioenheter som används för att bestämma ett föremåls position, hastighet och/eller andra egenskaper, eller för att få uppgifter om sådana parametrar. Radiobestämningsutrustning gör vanligen mätningar för att få fram sådana egenskaper. Radiobestämningsenheter omfattar ingen form av radiokommunikation punkt-till-punkt eller punkt-till-multipunkt. |
| Utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID) | Omfattar tagg-/interrogatorsbaserade radiokommunikationssystem, bestående av i) radioenheter (taggar) fästa på levande eller livlösa artiklar och ii) av sändar-/mottagarenheter (interrogatorer) som aktiverar taggarna och tar emot de data som dessa sänder tillbaka. Typiska tillämpningsområden är att spåra och identifiera föremål, t.ex. för elektronisk artikelövervakning (EAS), och samla in och överföra data om de artiklar på vilka taggarna är fästa, som kan vara antingen batterilösa, batteriassisterade eller batteridrivna. Svaren från en tagg valideras av dess interrogator och vidarebefordras till dess värdsystem. |
| Transport- och trafiktelematikutrustning | Omfattar radioutrustning som används inom områdena transport (väg, järnväg, vatten eller luft, beroende på de relevanta tekniska begränsningarna), trafikledning, navigering och trafikstyrning och i intelligenta transportsystem (ITS). Typiska tillämpningar är t.ex. gränssnitt mellan olika transportsätt, kommunikation mellan fordon (t.ex. bil till bil), mellan fordon och fasta anslutningspunkter (t.ex. bil till infrastruktur) samt till och från användare. |
| Bredbandsutrustning för dataöverföring | Omfattar radioutrustning som använder bredbandsmoduleringsteknik för tillträde till spektrum. Typiska användningsområden är trådlösa tillträdessystem, t.ex. Radio Local Area Networks (WAS/RLAN) eller kortdistansutrustning för bredband i datanät. |

Kategori av kortdistansutrustning

Tillämpningsområde

Ospecificerad kortdistansutrustning (SRD)

Omfattar alla typer av radioenheter, oavsett tillämpning eller syfte, som uppfyller de tekniska villkor som anges för ett visst frekvensband. Typiska användningsområden är telemetri, fjärrstyrning, larm och dataöverföring i allmänhet samt andra tillämpningar.

Aktiva medicintekniska produkter för implantation

Omfattar radiodelen i aktiva medicintekniska produkter för implantation som är avsedda att helt eller delvis införas, kirurgiskt eller medicinskt, i kroppen hos en människa eller ett djur, samt i tillämpliga fall deras kringutrustning. Aktiva medicintekniska produkter för implantation definieras i rådets direktiv 90/385/EEG (1).

Hörselhjälpmedel (ALD)

Omfattar radiokommunikationssystem som gör det möjligt för personer med nedsatt hörsel att öka sin hörförmåga. Typiska systeminstallationer omfattar en eller flera radiosändare och en eller flera radiomottagare.

Anordningar för hög sändningscykel/kontinuerlig överföring

Omfattar radioenheter som förlitar sig på överföring med låg latens och hög sändningscykel. Typiska användningsområden är personliga trådlösa strömningssystem för audio- och multimediatjänster som används för kombinerad audio- och videoöverföring och synkroniseringssignaler för audio- och videotjänster, mobiltelefoner, underhållningssystem för bruk i bilar eller i hemmet, trådlösa mikrofoner, trådlösa högtalare, trådlösa hörlurar, bärbara radioapparater, hörselhjälpmedel, öronsnäckor för 'in-ear monitoring', trådlösa mikrofoner för användning vid konserter eller andra framföranden och analoga FM-sändare med låg effekt.

Induktiv utrustning

Omfattar radioenheter som använder magnetiska fält med induktiva slingsystem för NFC (near field communications).. Typiska användningsområden är t.ex. startspärrar för bilar, utrustning för identifiering av djur, larmsystem, system för kabeldetektering, avfallshantering, personidentifiering, trådlös ljudöverföring, tillträdeskontroll, avståndssensorer, stöldskyddssystem, liksom RF-induktionsstöldskyddssystem, dataöverföring till handhållen utrustning, automatisk varuidentifiering, trådlösa styrningssystem och utrustning för vägtullar.

Anordningar för låg sändningscykel/hög tillförlitlighet

Omfattar radioenheter som förlitar sig på låg total spektrumanvändning och spektrumtillträdesregler för låg sändningscykel för att säkerställa mycket hög tillförlitlighet för tillträde till spektrum och sändningar i delade band. Typiska användningsområden är larmsystem som använder radiokommunikation för att ange en larmsituation på avlägsna platser och trygghetslarm som möjliggör tillförlitlig kommunikation för personer i nödsituationer.

Utrustning för insamling av medicinska data

Omfattar dataöverföring (exklusive tal) till och från medicintekniska produkter som ej är avsedda för implantation, i syfte att övervaka, diagnostisera och behandla patienter på vårdinrättningar eller i patientens hem enligt föreskrifter från auktoriserad hälso- och sjukvårdpersonal.

PMR446-enheter

Omfattar handhållen utrustning (ingen användning av basstation eller repeater), som bärs på en person eller drivs manuellt, och som använder integrerade antenner endast för att maximera delningen och minimera störningarna. PMR 446-utrustning används i icke-hierarkisk kommunikation över korta distanser och får varken användas som en del av infrastrukturnät eller som repeater.

Utrustning för radiobestämning

Omfattar radioenheter som används för att bestämma ett föremåls position, hastighet och/eller andra egenskaper, eller för att få uppgifter om sådana parametrar. Radiobestämningsutrustning gör vanligen mätningar för att få fram sådana egenskaper. Radiobestämningsenheter omfattar ingen form av radiokommunikation punkt-till-punkt eller punkt-till-multipunkt.

Utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID)

Omfattar tagg-/interrogatorsbaserade radiokommunikationssystem, bestående av i) radioenheter (taggar) fästa på levande eller livlösa artiklar och ii) av sändar-/mottagarenheter (interrogatorer) som aktiverar taggarna och tar emot de data som dessa sänder tillbaka. Typiska tillämpningsområden är att spåra och identifiera föremål, t.ex. för elektronisk artikelövervakning (EAS), och samla in och överföra data om de artiklar på vilka taggarna är fästa, som kan vara antingen batterilösa, batteriassisterade eller batteridrivna. Svaren från en tagg valideras av dess interrogator och vidarebefordras till dess värdsystem.

Transport- och trafiktelematikutrustning

Omfattar radioutrustning som används inom områdena transport (väg, järnväg, vatten eller luft, beroende på de relevanta tekniska begränsningarna), trafikledning, navigering och trafikstyrning och i intelligenta transportsystem (ITS). Typiska tillämpningar är t.ex. gränssnitt mellan olika transportsätt, kommunikation mellan fordon (t.ex. bil till bil), mellan fordon och fasta anslutningspunkter (t.ex. bil till infrastruktur) samt till och från användare.

Bredbandsutrustning för dataöverföring

Omfattar radioutrustning som använder bredbandsmoduleringsteknik för tillträde till spektrum. Typiska användningsområden är trådlösa tillträdessystem, t.ex. Radio Local Area Networks (WAS/RLAN) eller kortdistansutrustning för bredband i datanät.

Tabell 2

Frekvensband med motsvarande harmoniserade tekniska villkor och tidsfrister för genomförandet för kortdistansutrustning

| Band nr | Frekvensband | Kategori av kortdistansutrustning | Sändningseffekt-begränsning/fältstyrke-begränsning/gräns för effekttäthet | Ytterligare parametrar (kanalisering och/eller kanaltillgång och regler om kanalutnyttjande) | Andra användnings-begränsningar | Sista dag för genom-förande |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 9–59,750 kHz | Induktiv utrustning | 72 dΒμΑ/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 2 | 9–315 kHz | Aktiva medicintekniska produkter för implantation | 30 dΒμΑ/m vid 10 meter | Sändningscykelbegränsning: 10 % | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för aktiva medicintekniska produkter för implantation | 1 juli 2014 |
| 3 | 59,750–60,250 kHz | Induktiv utrustning | 42 dΒμΑ/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 4 | 60,250–74,750 kHz | Induktiv utrustning | 72 dBμA/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 5 | 74,750–75,250 kHz | Induktiv utrustning | 42 dBμA/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 6 | 75,250–77,250 kHz | Induktiv utrustning | 72 dBμA/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 7 | 77,250–77,750 kHz | Induktiv utrustning | 42 dBμA/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 8 | 77,750–90 kHz | Induktiv utrustning | 72 dBμA/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 9 | 90–119 kHz | Induktiv utrustning | 42 dBμA/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 10 | 119–128,6 kHz | Induktiv utrustning | 66 dBμA/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 11 | 128,6–129,6 kHz | Induktiv utrustning | 42 dBμA/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 12 | 129,6–135 kHz | Induktiv utrustning | 66 dBμA/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 13 | 135–140 kHz | Induktiv utrustning | 42 dBμA/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 14 | 140–148,5 kHz | Induktiv utrustning | 37,7 dΒμΑ/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 15 | 148,5–5 000 kHz [1] | Induktiv utrustning | – 15 dΒμΑ/m vid 10 meter i alla bandbredder på 10 kHz
  Dessutom är den sammanlagda fältstyrkan – 5 dΒμΑ/m vid 10 m för system som utnyttjar bandbredder över 10 kHz | | | 1 juli 2014 |
| 17 | 400–600 kHz | Utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID) | – 8 dΒμΑ/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 85 | 442,2–450,0 kHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 7 dBμA/m vid 10 m | Kanalseparation ≥ 150 Hz | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för system för persondetektering och kollisionsvarnare. | 1 januari 2020 |
| 18 | 456,9–457,1 kHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 7 dBμA/m vid 10 m | | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgängliga för utrustning för lokalisering av begravda personer i nödsituationer och värdefulla föremål. | 1 juli 2014 |
| 19 | 984–7 484 kHz | Transport- och trafiktelematikutrustning | 9 dΒμΑ/m vid 10 m | Sändningscykelbegränsning: 1 % | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för Eurobalis-överföring när det finns tåg i närheten och med användning av 27 MHz-bandet för radioburen kraftöverföring (telepowering). | 1 juli 2014 |
| 20 | 3 155 –3 400 kHz | Induktiv utrustning | 13,5 dΒμΑ/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 21 | 5 000 –30 000 kHz [2] | Induktiv utrustning | – 20 dΒμΑ/m vid 10 meter i alla bandbredder på 10 kHz Dessutom är den sammanlagda fältstyrkan – 5 dΒμΑ/m vid 10 m för system som utnyttjar bandbredder över 10 kHz | | | 1 juli 2014 |
| 22 | 6 765 –6 795 kHz | Induktiv utrustning | 42 dΒμΑ/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 23 | 7 300 –23 000 kHz | Transport- och trafiktelematikutrustning | – 7 dΒμΑ/m vid 10 m | Krav för antenner gäller [8]. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgängliga för Euroloop-överföring när det finns tåg i närheten och med användning av 27 MHz-bandet för telepowering (radioburen kraftöverföring). | 1 juli 2014 |
| 24 | 7 400 –8 800 kHz | Induktiv utrustning | 9 dΒμΑ/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 25 | 10 200 –11 000 kHz | Induktiv utrustning | 9 dΒμΑ/m vid 10 meter | | | 1 juli 2014 |
| 27a | 13 553 –13 567 kHz | Induktiv utrustning | 42 dΒμΑ/m vid 10 meter | Krav ska användas avseende spektrummask och antenner för alla kombinerade frekvenssegment gäller [8], [9]. | | 1 januari 2020 |
| 27b | 13 553 –13 567 kHz | Utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID) | 60 dΒμΑ/m vid 10 meter | Krav ska användas avseende spektrummask och antenner för alla kombinerade frekvenssegment gäller [8], [9]. | | 1 juli 2014 |
| 27c | 13 553 –13 567 kHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 10 mW e.r.p. | | | 1 juli 2014 |
| 28 | 26 957 –27 283 kHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 10 mW e.r.p. | | | 1 juli 2014 |
| 29 | 26 990 –27 000 kHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 100 mW e.r.p. | Sändningscykelbegränsning: 0,1 %.
  Utrustning för modellradiostyrning [d] får användas utan sändningscykelbegränsningar. | | 1 juli 2014 |
| 30 | 27 040 –27 050 kHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 100 mW e.r.p. | Sändningscykelbegränsning: 0,1 %.
  Utrustning för modellradiostyrning [d] får användas utan sändningscykelbegränsningar | | 1 juli 2014 |
| 31 | 27 090 –27 100 kHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 100 mW e.r.p. | Sändningscykelbegränsning: 0,1 %.
  Utrustning för modellradiostyrning [d] får användas utan sändningscykelbegränsningar | | 1 juli 2014 |
| 32 | 27 140 –27 150 kHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 100 mW e.r.p. | Sändningscykelbegränsning: 0,1 %.
  Utrustning för modellradiostyrning [d] får användas utan sändningscykelbegränsningar | | 1 juli 2014 |
| 33 | 27 190 –27 200 kHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 100 mW e.r.p. | Sändningscykelbegränsning: 0,1 %.
  Utrustning för modellradiostyrning [d] får användas utan sändningscykelbegränsningar | | 1 juli 2014 |
| 34 | 30–37,5 MHz | Aktiva medicintekniska produkter för implantation | 1 mW e.r.p. | Sändningscykelbegränsning: 10 % | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för medicinska membranimplantat med ultralåg effekt som används för blodtrycksmätning enligt definitionen av aktiva medicintekniska produkter för implantation. | 1 juli 2014 |
| 35 | 40,66–40,7 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 10 mW e.r.p. | | | 1 januari 2018 |
| 36 | 87,5–108 MHz | Anordningar för hög sändningscykel/kontinuerlig överföring | 50 nW e.r.p. | Kanalseparation upp till 200 kHz | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för sändare med analog frekvensmodulering (FM) för trådlös strömning av audio- och multimediatjänster. | 1 juli 2014 |
| 37a | 169,4–169,475 MHz | Hörselhjälpmedel (ALD) | 500 mW e.r.p. | Kanalseparation: max 50 kHz. | | 1 juli 2014 |
| 37c | 169,4–169,475 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 500 mW e.r.p. | Kanalseparation: max 50 kHz.
  Sändningscykelbegränsning: 1,0 %.
  För mätutrustning [a] är sändningscykelbegränsningen 10,0 % | | 1 juli 2014 |
| 38 | 169,4–169,4875 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 10 mW e.r.p. | Sändningscykelbegränsning: 0,1 %. | | 1 januari 2020 |
| 39a | 169,4875–169,5875 MHz | Hörselhjälpmedel (ALD) | 500 mW e.r.p. | Kanalseparation: max 50 kHz. | | 1 juli 2014 |
| 39b | 169,4875–169,5875 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 10 mW e.r.p. | Sändningscykelbegränsning: 0,001 %.
  Mellan 00:00h och 06:00h lokal tid får en sändningscykelbegränsning på 0,1 % användas. | | 1 januari 2020 |
| 40 | 169,5875–169,8125 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 10 mW e.r.p. | Sändningscykelbegränsning: 0,1 %. | | 1 januari 2020 |
| 82 | 173,965–216 MHz | Hörselhjälpmedel (ALD) | 10 mW e.r.p. | På basis av avstämningsområde [5]. Kanalseparation: max 50 kHz. En tröskel på 35 dBμV/m krävs för att säkerställa skyddet av en DAB-mottagare placerad 1,5 m från hörselhjälpmedlet (ALD), och DAB-signalstyrkan ska mätas omkring driftsplatsen för ALD-utrustningen. ALD-utrustningen bör under alla omständigheter användas minst 300 kHz från en DAB-kanal som används.
  Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | | 1 januari 2018 |
| 41 | 401–402 MHz | Aktiva medicintekniska produkter för implantation | 25 μW e.r.p. | Kanalseparation: 25 kHz.
  Närliggande kanaler i enskilda sändare kan kombineras för ökad bandbredd upp till 100 kHz.
  Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 0,1 % användas. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för system som är särskilt utformade för att tillhandahålla icke röstbaserade digitala kommunikationer mellan aktiva medicintekniska produkter för implantation och/eller kroppsburna anordningar och andra anordningar som sitter utanför kroppen och som används för att överföra icke-tidskritisk individuell patientrelaterad fysiologisk information. | 1 juli 2014 |
| 42 | 402–405 MHz | Aktiva medicintekniska produkter för implantation | 25 μW e.r.p. | Kanalseparation: 25 kHz.
  Närliggande kanaler i enskilda sändare kan kombineras för ökad bandbredd upp till 300 kHz.
  Annan teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning, inbegripet bandbredder över 300 kHz, får användas om den garanterar driftskompatibilitet med andra användare, särskilt meteorologiska radiosonder [7]. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för aktiva medicintekniska produkter för implantation | 1 juli 2014 |
| 43 | 405–406 MHz | Aktiva medicintekniska produkter för implantation | 25 μW e.r.p. | Kanalseparation: 25 kHz
  Närliggande kanaler i enskilda sändare kan kombineras för ökad bandbredd upp till 100 kHz.
  Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 0,1 % användas. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för system som är särskilt utformade för att tillhandahålla icke röstbaserade digitala kommunikationer mellan aktiva medicintekniska produkter för implantation och/ eller kroppsburna anordningar och andra anordningar som sitter utanför kroppen och som används för att överföra icke-tidskritisk individuell patientrelaterad fysiologisk information. | 1 juli 2014 |
| 86 | 430–440 MHz | Utrustning för insamling av medicinska data | – 50 dBm/100kHz e.r.p. i effekttäthet, som dock inte får överskrida en total effekt på – 40 dBm/10MHz (båda gränsvärdena avser mätningar utanför patientens kropp) | | Uppsättningen användarvillkor är endast tillgänglig för ULP-WMCE-tillämpningar (Ultra-Low Power Wireless Medical Capsule Endoscopy) [h]. | 1 januari 2020 |
| 44a | 433,05–434,79 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 1 mW e.r.p. och – 13 dBm/10 kHz strålningstäthet för bandbreddsmodulation över 250 kHz | | Rösttillämpningar är tillåtna med lämplig teknik för undvikande av störning. Övriga ljud- och videotillämpningar är undantagna. | 1 juli 2014 |
| 44b | 433,05–434,79 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 10 mW e.r.p. | Sändningscykelbegränsning: 10 % | | 1 januari 2020 |
| 45c | 434,04–434,79 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 10 mW e.r.p. | Sändningscykelbegränsning: 100 % vid kanalseparation upp till 25 kHz. | Rösttillämpningar är tillåtna med lämplig teknik för undvikande av störning. Övriga ljud- och videotillämpningar är undantagna. | 1 januari 2020 |
| 83 | 446,0–446,2 MHz | PMR446 | 500 mW e.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | | 1 januari 2018 |
| 87 | 862–863 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 25 mW e.r.p. | Sändningscykelbegränsning: 0,1 %.
  Bandbredd: ≤ 350 kHz. | | 1 januari 2020 |
| 46a | 863–865 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 25 mW e.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 0,1 % användas. | | 1 januari 2018 |
| 46b | 863–865 MHz | Anordningar för hög sändningscykel/kontinuerlig överföring | 10 mW e.r.p. | | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för utrustning för trådlös strömning av audio- och multimediatjänster. | 1 juli 2014 |
| 84 | 863–868 MHz | Bredbandsutrustning för dataöverföring | 25 mW e.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Bandbredd: > 600 kHz och ≤ 1 MHz.
  Sändningscykel: ≤ 10 % för nätanslutningspunkter [g]
  Sändningscykel: ≤ 2,8 % i andra fall | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för kortdistansutrustning för bredband i datanät [g]. | 1 januari 2018 |
| 47 | 865–868 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 25 mW e.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 1 % användas. | | 1 januari 2020 |
| 47a | 865–868 MHz [6] | Utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID) | 2 W e.r.p.
  Interrogatoröverföring vid 2 W e.r.p. endast tillåten inom de fyra kanaler som centreras till 865,7 MHz, 866,3 MHz, 866,9 MHz och 867,5 MHz
  RFID-interrogatorutrustning som släpps ut på marknaden före den dag då kommissionens beslut 2006/804/EG (2) upphör att gälla ska även i fortsättningen omfattas av de äldre bestämmelserna, dvs. de får även i fortsättningen användas i enlighet med de bestämmelser som fastställs i beslut 2006/804/EG före upphävandet. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Bandbredd ≤ 200 kHz | | 1 januari 2018 |
| 47b | 865–868 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 500 mW e.r.p.
  Överföring endast tillåten inom frekvensbanden 865,6–865,8 MHz, 866,2–866,4 MHz, 866,8–867,0 MHz och 867,4–867,6 MHz.
  Adaptiv effektreglering (APC) krävs. Alternativt, annan teknik för undvikande av störning som har minst en likvärdig nivå av spektrumkompatibilitet | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Bandbredd: ≤ 200 kHz
  Sändningscykel: ≤ 10 % för nätanslutningspunkter [g]
  Sändningscykel: ≤ 2,5 % i andra fall | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för datanät [g]. | 1 januari 2018 |
| 48 | 868–868,6 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 25 mW e.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 1 % användas. | | 1 januari 2020 |
| 49 | 868,6–868,7 MHz | Anordningar för låg sändningscykel/hög tillförlitlighet | 10 mW e.r.p. | Kanalseparation: 25 kHz. Hela frekvensbandet kan också användas dynamiskt som en kanal för höghastighetsöverföring av data.
  Sändningscykelbegränsning: 1,0 % | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för larmsystem [e]. | 1 juli 2014 |
| 50 | 868,7–869,2 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 25 mW e.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 0,1 % användas. | | 1 januari 2020 |
| 51 | 869,2–869,25 MHz | Anordningar för låg sändningscykel/hög tillförlitlighet | 10 mW e.r.p. | Kanalseparation: 25 kHz. Sändningscykelbegränsning: 0,1 % | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för trygghetslarm [b]. | 1 juli 2014 |
| 52 | 869,25–869,3 MHz | Anordningar för låg sändningscykel/hög tillförlitlighet | 10 mW e.r.p. | Kanalseparation: 25 kHz. Sändningscykelbegränsning: 0,1 % | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för larmsystem [e]. | 1 juli 2014 |
| 53 | 869,3–869,4 MHz | Anordningar för låg sändningscykel/hög tillförlitlighet | 10 mW e.r.p. | Kanalseparation: 25 kHz. Sändningscykelbegränsning: 1,0 % | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för larmsystem [e]. | 1 juli 2014 |
| 54 | 869,4–869,65 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 500 mW e.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 10 % användas. | | 1 januari 2020 |
| 55 | 869,65–869,7 MHz | Anordningar för låg sändningscykel/hög tillförlitlighet | 25 mW e.r.p. | Kanalseparation: 25 kHz Sändningscykelbegränsning: 10 % | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för larmsystem [e]. | 1 juli 2014 |
| 56a | 869,7–870 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 5 mW e.r.p. | | Rösttillämpningar är tillåtna med lämplig teknik för undvikande av störning. Övriga ljud- och videotillämpningar är undantagna. | 1 juli 2014 |
| 56b | 869,7–870 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 25 mW e.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 1 % användas. | | 1 januari 2020 |
| 57a | 2 400 –2 483,5 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 10 mW ekvivalent isotropiskt utstrålad effekt (e.i.r.p) | | | 1 juli 2014 |
| 57b | 2 400 –2 483,5 MHz | Utrustning för radiobestämning | 25 mW e.i.r.p. | | | 1 juli 2014 |
| 57c | 2 400 –2 483,5 MHz | Bredbandsutrustning för dataöverföring | 100 mW e.i.r.p. och 100 mW/100 kHz e.i.r.p. strålningstäthet gäller för användningen av frekvenshoppande modulation; 10 mW/MHz e.i.r.p. strålningstäthet gäller för användningen av andra typer av modulation | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | | 1 juli 2014 |
| 58 | 2 446 –2 454 MHz | Utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID) | 500 mW e.i.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | | 1 juli 2014 |
| 59 | 2 483,5 –2 500 MHz | Aktiva medicintekniska produkter för implantation | 10 mW e.i.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Kanalseparation: 1 MHz. Hela frekvensbandet kan också användas dynamiskt som en kanal för höghastighetsöverföring av data.
  Vidare gäller en sändningscykelbegränsning på 10 %. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för aktiva medicintekniska produkter för implantation
  Perifera huvudenheter är endast för inomhusbruk | 1 juli 2014 |
| 59a | 2 483,5 –2 500 MHz | Utrustning för insamling av medicinska data | 1 mW e.i.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Modulationsbandbredd: ≤ 3 MHz.
  Vidare gäller en sändningscykel på ≤ 10 %. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för MBAN-system (medical body area network system) [f] för inomhusbruk på vårdinrättningar | 1 januari 2018 |
| 59b | 2 483,5 –2 500 MHz | Utrustning för insamling av medicinska data | 10 mW e.i.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Modulationsbandbredd: ≤ 3 MHz.
  Vidare gäller en sändningscykel på ≤ 2 % | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för MBAN-system [f] för inomhusbruk i patientens hem | 1 januari 2018 |
| 60 | 4 500 –7 000 MHz | Utrustning för radiobestämning | 24 dBm e.i.r.p. [3] | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för tanknivåmätning [c]. | 1 juli 2014 |
| 61 | 5 725 –5 875 MHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 25 mW e.i.r.p. | | | 1 juli 2014 |
| 62 | 5 795 –5 815 MHz | Transport- och trafiktelematikutrustning | 2 W e.i.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | Denna uppsättning användningsvillor ska endast tillämpas på vägtullstillämpningar och tillämpningar för smarta färdskrivare, vikt och dimension [i]. | 1 januari 2020 |
| 88 | 5 855 –5 865 MHz | Transport- och trafiktelematikutrustning | 33 dBm e.i.r.p., 23 dBm/MHz e.i.r.p. strålningstäthet och effektbegränsning (TPC) med ett område av 30 dB | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | Denna uppsättning användningsvillkor är endast tillgänglig för system för kommunikation fordon-till-fordon, fordon-till-infrastruktur och infrastruktur-till-fordon. | 1 januari 2020 |
| 89 | 5 865 –5 875 MHz | Transport- och trafiktelematikutrustning | 33 dBm e.i.r.p., 23 dBm/MHz e.i.r.p. strålningstäthet och effektbegränsning (TPC) med ett område av 30 dB | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | Denna uppsättning användningsvillkor är endast tillgänglig för system för kommunikation fordon-till-fordon, fordon-till-infrastruktur och infrastruktur-till-fordon. | 1 januari 2020 |
| 63 | 6 000 –8 500 MHz | Utrustning för radiobestämning | 7 dbm/50 MHz toppvärde för effekttätheten (peak e.i.r.p.) och – 33 dBm/MHz medeleffekttäthet (mean e.i.r.p.). | Krav avseende automatisk effektreglering och antenner samt teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7], [8] [10]. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för nivåmätning.
  Etablerade undantagszoner omkring radioastronomistationer måste följas. | 1 juli 2014 |
| 64 | 8 500 –10 600 MHz | Utrustning för radiobestämning | 30 dBm e.i.r.p. [3] | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för tanknivåmätning [c]. | 1 juli 2014 |
| 65 | 17,1–17,3 GHz | Utrustning för radiobestämning | 26 dBm e.i.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för markbaserade system. | 1 juli 2014 |
| 66 | 24,05–24,075 GHz | Transport- och trafiktelematikutrustning | 100 mW e.i.r.p. | | | 1 juli 2014 |
| 67 | 24,05–26,5 GHz | Utrustning för radiobestämning | 26 dbm/50 MHz toppvärde för effekttätheten (peak e.i.r.p.) och – 14 dBm/MHz medeleffekttäthet (mean e.i.r.p.). | Krav avseende automatisk effektreglering och antenner samt teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. [8], [10]. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för nivåmätning.
  Etablerade undantagszoner omkring radioastronomistationer måste följas. | 1 juli 2014 |
| 68 | 24,05–27 GHz | Utrustning för radiobestämning | 43 dBm e.i.r.p. [3] | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för tanknivåmätning [c]. | 1 juli 2014 |
| 69a | 24,075–24,15 GHz | Transport- och trafiktelematikutrustning | 100 mW e.i.r.p. | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för markbaserad fordonsradar. | 1 juli 2014 |
| 69b | 24,075–24,15 GHz | Transport- och trafiktelematikutrustning | 0,1 mW e.i.r.p. | | | 1 juli 2014 |
| 70a | 24,15–24,25 GHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 100 mW e.i.r.p. | | | 1 juli 2014 |
| 70b | 24,15–24,25 GHz | Transport- och trafiktelematikutrustning | 100 mW e.i.r.p. | | | 1 juli 2014 |
| 74a | 57–64 GHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 100 mW e.i.r.p. och en maximal sändningseffekt av 10 dBm | | | 1 januari 2020 |
| 74b | 57–64 GHz | Utrustning för radiobestämning | 43 dBm e.i.r.p. [3] | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för tanknivåmätning [c]. | 1 juli 2014 |
| 74c | 57–64 GHz | Utrustning för radiobestämning | 35 dbm/50 MHz toppvärde för effekttätheten (peak e.i.r.p.) och – 2 dBm/MHz medeleffekttäthet (mean e.i.r.p.). | Krav avseende automatisk effektreglering och antenner samt teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7], [8], [10]. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för nivåmätning. | 1 juli 2014 |
| 75 | 57–71 GHz | Bredbandsutrustning för dataöverföring | 40 dBm e.i.r.p. och 23 dBm/MHz e.i.r.p. i strålningstäthet | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | Fasta utomhustillämpningar är undantagna. | 1 januari 2020 |
| 75a | 57–71 GHz | Bredbandsutrustning för dataöverföring | 40 dBm e.i.r.p., 23 dBm/MHz e.i.r.p. i täthet och en maximal sändningseffekt av 27 dBm vid antennporten eller antennportarna | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | | 1 januari 2020 |
| 75b | 57–71 GHz | Bredbandsutrustning för dataöverföring | 55 dBm e.i.r.p., 38 dBm/MHz e.i.r.p. strålningstäthet och en sändarantennförstärkning av ≥ 30 dBi | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för fasta utomhustillämpningar. | 1 januari 2020 |
| 76 | 61–61,5 GHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 100 mW e.i.r.p. | | | 1 juli 2014 |
| 77 | 63,72–65,88 GHz | Transport- och trafiktelematikutrustning | 40 dBm e.i.r.p. | Transport- och trafiktelematikutrustning som släpps ut på marknaden före den 1 januari 2020 ska även i fortsättningen omfattas av de äldre bestämmelserna, dvs. de får använda det tidigare frekvensområdet 63–64 GHz, och i övrigt gäller samma villkor. | Denna uppsättning användningsvillkor är endast tillgänglig för system för kommunikation fordon-till-fordon, fordon-till-infrastruktur och infrastruktur-till-fordon. | 1 januari 2020 |
| 78a | 75–85 GHz | Utrustning för radiobestämning | 34dBm/50 MHz toppvärde för effekttätheten (peak e.i.r.p.) och – 3 dBm/MHz medeleffekttäthet (mean e.i.r.p.). | Krav avseende automatisk effektreglering och antenner samt teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7], [8], [10]. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för nivåmätning.
  Etablerade undantagszoner omkring radioastronomistationer måste följas. | 1 juli 2014 |
| 78b | 75–85 GHz | Utrustning för radiobestämning | 43 dBm e.i.r.p. [3] | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för tanknivåmätning [c]. | 1 juli 2014 |
| 79 a | 76–77 GHz | Transport- och trafiktelematikutrustning | 55 dBm toppvärde för effekttätheten (peak e.i.r.p). och 50 dBm medeleffekttäthet (mean e.i.r.p). och 23,5 dBm medeleffekttäthet för pulsradar | Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].
  Fast radarutrustning för transportinfrastruktur ska vara av skannande typ för att det ska gå att begränsa belysningstiden och säkerställa en minimiperiod av tystnad för att uppnå samexistens med fordonsradarsystemen. | Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för markbaserade fordons- och infrastruktursystem | 1 juni 2020 |
| 79b | 76–77 GHz | Transport- och trafiktelematikutrustning | 30 dBm toppvärde för effekttätheten (peak e.i.r.p.) och
  3 dBm/MHz genomsnittlig spektral effekttäthet | Sändningscykelbegränsning: ≤ 56 %/s | Denna uppsättning användningsvillkor är endast tillgänglig för hinderdetektionssystem för rotorluftfartyg [4]. | 1 januari 2018 |
| 80a | 122–122,25 GHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 10 dBm e.i.r.p/ 250 MHz och
  – 48 dBm/MHz vid 30° stigning | | | 1 januari 2018 |
| 80b | 122,25–123 GHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 100 mW e.i.r.p. | | | 1 januari 2018 |
| 81 | 244–246 GHz | Ospecificerad kortdistansutrustning | 100 mW e.i.r.p. | | | 1 juli 2014 |
| Tillämpningar och utrustning som avses i tabell 2:






  [a] | Mätutrustning: radioenheter som ingår i dubbelriktade radiokommunikationssystem som tillåter fjärrövervakning, mätning och dataöverföring i smarta nätinfrastrukturer, såsom el-, gas- och vattennät. |

Band nr

Frekvensband

Kategori av kortdistansutrustning

Sändningseffekt-begränsning/fältstyrke-begränsning/gräns för effekttäthet

Ytterligare parametrar (kanalisering och/eller kanaltillgång och regler om kanalutnyttjande)

Andra användnings-begränsningar

Sista dag för genom-förande

1

9–59,750 kHz

Induktiv utrustning

72 dΒμΑ/m vid 10 meter

1 juli 2014

2

9–315 kHz

Aktiva medicintekniska produkter för implantation

30 dΒμΑ/m vid 10 meter

Sändningscykelbegränsning: 10 %

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för aktiva medicintekniska produkter för implantation

1 juli 2014

3

59,750–60,250 kHz

Induktiv utrustning

42 dΒμΑ/m vid 10 meter

1 juli 2014

4

60,250–74,750 kHz

Induktiv utrustning

72 dBμA/m vid 10 meter

1 juli 2014

5

74,750–75,250 kHz

Induktiv utrustning

42 dBμA/m vid 10 meter

1 juli 2014

6

75,250–77,250 kHz

Induktiv utrustning

72 dBμA/m vid 10 meter

1 juli 2014

7

77,250–77,750 kHz

Induktiv utrustning

42 dBμA/m vid 10 meter

1 juli 2014

8

77,750–90 kHz

Induktiv utrustning

72 dBμA/m vid 10 meter

1 juli 2014

9

90–119 kHz

Induktiv utrustning

42 dBμA/m vid 10 meter

1 juli 2014

10

119–128,6 kHz

Induktiv utrustning

66 dBμA/m vid 10 meter

1 juli 2014

11

128,6–129,6 kHz

Induktiv utrustning

42 dBμA/m vid 10 meter

1 juli 2014

12

129,6–135 kHz

Induktiv utrustning

66 dBμA/m vid 10 meter

1 juli 2014

13

135–140 kHz

Induktiv utrustning

42 dBμA/m vid 10 meter

1 juli 2014

14

140–148,5 kHz

Induktiv utrustning

37,7 dΒμΑ/m vid 10 meter

1 juli 2014

15

148,5–5 000 kHz [1]

Induktiv utrustning

– 15 dΒμΑ/m vid 10 meter i alla bandbredder på 10 kHz

Dessutom är den sammanlagda fältstyrkan – 5 dΒμΑ/m vid 10 m för system som utnyttjar bandbredder över 10 kHz

1 juli 2014

17

400–600 kHz

Utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID)

– 8 dΒμΑ/m vid 10 meter

1 juli 2014

85

442,2–450,0 kHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

7 dBμA/m vid 10 m

Kanalseparation ≥ 150 Hz

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för system för persondetektering och kollisionsvarnare.

1 januari 2020

18

456,9–457,1 kHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

7 dBμA/m vid 10 m

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgängliga för utrustning för lokalisering av begravda personer i nödsituationer och värdefulla föremål.

1 juli 2014

19

984–7 484 kHz

Transport- och trafiktelematikutrustning

9 dΒμΑ/m vid 10 m

Sändningscykelbegränsning: 1 %

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för Eurobalis-överföring när det finns tåg i närheten och med användning av 27 MHz-bandet för radioburen kraftöverföring (telepowering).

1 juli 2014

20

3 155 –3 400 kHz

Induktiv utrustning

13,5 dΒμΑ/m vid 10 meter

1 juli 2014

21

5 000 –30 000 kHz [2]

Induktiv utrustning

– 20 dΒμΑ/m vid 10 meter i alla bandbredder på 10 kHz Dessutom är den sammanlagda fältstyrkan – 5 dΒμΑ/m vid 10 m för system som utnyttjar bandbredder över 10 kHz

1 juli 2014

22

6 765 –6 795 kHz

Induktiv utrustning

42 dΒμΑ/m vid 10 meter

1 juli 2014

23

7 300 –23 000 kHz

Transport- och trafiktelematikutrustning

– 7 dΒμΑ/m vid 10 m

Krav för antenner gäller [8].

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgängliga för Euroloop-överföring när det finns tåg i närheten och med användning av 27 MHz-bandet för telepowering (radioburen kraftöverföring).

1 juli 2014

24

7 400 –8 800 kHz

Induktiv utrustning

9 dΒμΑ/m vid 10 meter

1 juli 2014

25

10 200 –11 000 kHz

Induktiv utrustning

9 dΒμΑ/m vid 10 meter

1 juli 2014

27a

13 553 –13 567 kHz

Induktiv utrustning

42 dΒμΑ/m vid 10 meter

Krav ska användas avseende spektrummask och antenner för alla kombinerade frekvenssegment gäller [8], [9].

1 januari 2020

27b

13 553 –13 567 kHz

Utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID)

60 dΒμΑ/m vid 10 meter

Krav ska användas avseende spektrummask och antenner för alla kombinerade frekvenssegment gäller [8], [9].

1 juli 2014

27c

13 553 –13 567 kHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

10 mW e.r.p.

1 juli 2014

28

26 957 –27 283 kHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

10 mW e.r.p.

1 juli 2014

29

26 990 –27 000 kHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

100 mW e.r.p.

Sändningscykelbegränsning: 0,1 %.

Utrustning för modellradiostyrning [d] får användas utan sändningscykelbegränsningar.

1 juli 2014

30

27 040 –27 050 kHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

100 mW e.r.p.

Sändningscykelbegränsning: 0,1 %.

Utrustning för modellradiostyrning [d] får användas utan sändningscykelbegränsningar

1 juli 2014

31

27 090 –27 100 kHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

100 mW e.r.p.

Sändningscykelbegränsning: 0,1 %.

Utrustning för modellradiostyrning [d] får användas utan sändningscykelbegränsningar

1 juli 2014

32

27 140 –27 150 kHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

100 mW e.r.p.

Sändningscykelbegränsning: 0,1 %.

Utrustning för modellradiostyrning [d] får användas utan sändningscykelbegränsningar

1 juli 2014

33

27 190 –27 200 kHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

100 mW e.r.p.

Sändningscykelbegränsning: 0,1 %.

Utrustning för modellradiostyrning [d] får användas utan sändningscykelbegränsningar

1 juli 2014

34

30–37,5 MHz

Aktiva medicintekniska produkter för implantation

1 mW e.r.p.

Sändningscykelbegränsning: 10 %

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för medicinska membranimplantat med ultralåg effekt som används för blodtrycksmätning enligt definitionen av aktiva medicintekniska produkter för implantation.

1 juli 2014

35

40,66–40,7 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

10 mW e.r.p.

1 januari 2018

36

87,5–108 MHz

Anordningar för hög sändningscykel/kontinuerlig överföring

50 nW e.r.p.

Kanalseparation upp till 200 kHz

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för sändare med analog frekvensmodulering (FM) för trådlös strömning av audio- och multimediatjänster.

1 juli 2014

37a

169,4–169,475 MHz

Hörselhjälpmedel (ALD)

500 mW e.r.p.

Kanalseparation: max 50 kHz.

1 juli 2014

37c

169,4–169,475 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

500 mW e.r.p.

Kanalseparation: max 50 kHz.

Sändningscykelbegränsning: 1,0 %.

För mätutrustning [a] är sändningscykelbegränsningen 10,0 %

1 juli 2014

38

169,4–169,4875 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

10 mW e.r.p.

Sändningscykelbegränsning: 0,1 %.

1 januari 2020

39a

169,4875–169,5875 MHz

Hörselhjälpmedel (ALD)

500 mW e.r.p.

Kanalseparation: max 50 kHz.

1 juli 2014

39b

169,4875–169,5875 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

10 mW e.r.p.

Sändningscykelbegränsning: 0,001 %.

Mellan 00:00h och 06:00h lokal tid får en sändningscykelbegränsning på 0,1 % användas.

1 januari 2020

40

169,5875–169,8125 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

10 mW e.r.p.

Sändningscykelbegränsning: 0,1 %.

1 januari 2020

82

173,965–216 MHz

Hörselhjälpmedel (ALD)

10 mW e.r.p.

På basis av avstämningsområde [5]. Kanalseparation: max 50 kHz. En tröskel på 35 dBμV/m krävs för att säkerställa skyddet av en DAB-mottagare placerad 1,5 m från hörselhjälpmedlet (ALD), och DAB-signalstyrkan ska mätas omkring driftsplatsen för ALD-utrustningen. ALD-utrustningen bör under alla omständigheter användas minst 300 kHz från en DAB-kanal som används.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

1 januari 2018

41

401–402 MHz

Aktiva medicintekniska produkter för implantation

25 μW e.r.p.

Kanalseparation: 25 kHz.

Närliggande kanaler i enskilda sändare kan kombineras för ökad bandbredd upp till 100 kHz.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 0,1 % användas.

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för system som är särskilt utformade för att tillhandahålla icke röstbaserade digitala kommunikationer mellan aktiva medicintekniska produkter för implantation och/eller kroppsburna anordningar och andra anordningar som sitter utanför kroppen och som används för att överföra icke-tidskritisk individuell patientrelaterad fysiologisk information.

1 juli 2014

42

402–405 MHz

Aktiva medicintekniska produkter för implantation

25 μW e.r.p.

Kanalseparation: 25 kHz.

Närliggande kanaler i enskilda sändare kan kombineras för ökad bandbredd upp till 300 kHz.

Annan teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning, inbegripet bandbredder över 300 kHz, får användas om den garanterar driftskompatibilitet med andra användare, särskilt meteorologiska radiosonder [7].

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för aktiva medicintekniska produkter för implantation

1 juli 2014

43

405–406 MHz

Aktiva medicintekniska produkter för implantation

25 μW e.r.p.

Kanalseparation: 25 kHz

Närliggande kanaler i enskilda sändare kan kombineras för ökad bandbredd upp till 100 kHz.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 0,1 % användas.

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för system som är särskilt utformade för att tillhandahålla icke röstbaserade digitala kommunikationer mellan aktiva medicintekniska produkter för implantation och/ eller kroppsburna anordningar och andra anordningar som sitter utanför kroppen och som används för att överföra icke-tidskritisk individuell patientrelaterad fysiologisk information.

1 juli 2014

86

430–440 MHz

Utrustning för insamling av medicinska data

– 50 dBm/100kHz e.r.p. i effekttäthet, som dock inte får överskrida en total effekt på – 40 dBm/10MHz (båda gränsvärdena avser mätningar utanför patientens kropp)

Uppsättningen användarvillkor är endast tillgänglig för ULP-WMCE-tillämpningar (Ultra-Low Power Wireless Medical Capsule Endoscopy) [h].

1 januari 2020

44a

433,05–434,79 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

1 mW e.r.p. och – 13 dBm/10 kHz strålningstäthet för bandbreddsmodulation över 250 kHz

Rösttillämpningar är tillåtna med lämplig teknik för undvikande av störning. Övriga ljud- och videotillämpningar är undantagna.

1 juli 2014

44b

433,05–434,79 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

10 mW e.r.p.

Sändningscykelbegränsning: 10 %

1 januari 2020

45c

434,04–434,79 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

10 mW e.r.p.

Sändningscykelbegränsning: 100 % vid kanalseparation upp till 25 kHz.

Rösttillämpningar är tillåtna med lämplig teknik för undvikande av störning. Övriga ljud- och videotillämpningar är undantagna.

1 januari 2020

83

446,0–446,2 MHz

PMR446

500 mW e.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

1 januari 2018

87

862–863 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

25 mW e.r.p.

Sändningscykelbegränsning: 0,1 %.

Bandbredd: ≤ 350 kHz.

1 januari 2020

46a

863–865 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

25 mW e.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 0,1 % användas.

1 januari 2018

46b

863–865 MHz

Anordningar för hög sändningscykel/kontinuerlig överföring

10 mW e.r.p.

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för utrustning för trådlös strömning av audio- och multimediatjänster.

1 juli 2014

84

863–868 MHz

Bredbandsutrustning för dataöverföring

25 mW e.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Bandbredd: > 600 kHz och ≤ 1 MHz.

Sändningscykel: ≤ 10 % för nätanslutningspunkter [g]

Sändningscykel: ≤ 2,8 % i andra fall

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för kortdistansutrustning för bredband i datanät [g].

1 januari 2018

47

865–868 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

25 mW e.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 1 % användas.

1 januari 2020

47a

865–868 MHz [6]

Utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID)

2 W e.r.p.

Interrogatoröverföring vid 2 W e.r.p. endast tillåten inom de fyra kanaler som centreras till 865,7 MHz, 866,3 MHz, 866,9 MHz och 867,5 MHz

RFID-interrogatorutrustning som släpps ut på marknaden före den dag då kommissionens beslut 2006/804/EG (2) upphör att gälla ska även i fortsättningen omfattas av de äldre bestämmelserna, dvs. de får även i fortsättningen användas i enlighet med de bestämmelser som fastställs i beslut 2006/804/EG före upphävandet.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Bandbredd ≤ 200 kHz

1 januari 2018

47b

865–868 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

500 mW e.r.p.

Överföring endast tillåten inom frekvensbanden 865,6–865,8 MHz, 866,2–866,4 MHz, 866,8–867,0 MHz och 867,4–867,6 MHz.

Adaptiv effektreglering (APC) krävs. Alternativt, annan teknik för undvikande av störning som har minst en likvärdig nivå av spektrumkompatibilitet

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Bandbredd: ≤ 200 kHz

Sändningscykel: ≤ 10 % för nätanslutningspunkter [g]

Sändningscykel: ≤ 2,5 % i andra fall

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för datanät [g].

1 januari 2018

48

868–868,6 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

25 mW e.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 1 % användas.

1 januari 2020

49

868,6–868,7 MHz

Anordningar för låg sändningscykel/hög tillförlitlighet

10 mW e.r.p.

Kanalseparation: 25 kHz. Hela frekvensbandet kan också användas dynamiskt som en kanal för höghastighetsöverföring av data.

Sändningscykelbegränsning: 1,0 %

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för larmsystem [e].

1 juli 2014

50

868,7–869,2 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

25 mW e.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 0,1 % användas.

1 januari 2020

51

869,2–869,25 MHz

Anordningar för låg sändningscykel/hög tillförlitlighet

10 mW e.r.p.

Kanalseparation: 25 kHz. Sändningscykelbegränsning: 0,1 %

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för trygghetslarm [b].

1 juli 2014

52

869,25–869,3 MHz

Anordningar för låg sändningscykel/hög tillförlitlighet

10 mW e.r.p.

Kanalseparation: 25 kHz. Sändningscykelbegränsning: 0,1 %

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för larmsystem [e].

1 juli 2014

53

869,3–869,4 MHz

Anordningar för låg sändningscykel/hög tillförlitlighet

10 mW e.r.p.

Kanalseparation: 25 kHz. Sändningscykelbegränsning: 1,0 %

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för larmsystem [e].

1 juli 2014

54

869,4–869,65 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

500 mW e.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 10 % användas.

1 januari 2020

55

869,65–869,7 MHz

Anordningar för låg sändningscykel/hög tillförlitlighet

25 mW e.r.p.

Kanalseparation: 25 kHz Sändningscykelbegränsning: 10 %

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för larmsystem [e].

1 juli 2014

56a

869,7–870 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

5 mW e.r.p.

Rösttillämpningar är tillåtna med lämplig teknik för undvikande av störning. Övriga ljud- och videotillämpningar är undantagna.

1 juli 2014

56b

869,7–870 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

25 mW e.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Alternativt får också en sändningscykelbegränsning på 1 % användas.

1 januari 2020

57a

2 400 –2 483,5 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

10 mW ekvivalent isotropiskt utstrålad effekt (e.i.r.p)

1 juli 2014

57b

2 400 –2 483,5 MHz

Utrustning för radiobestämning

25 mW e.i.r.p.

1 juli 2014

57c

2 400 –2 483,5 MHz

Bredbandsutrustning för dataöverföring

100 mW e.i.r.p. och 100 mW/100 kHz e.i.r.p. strålningstäthet gäller för användningen av frekvenshoppande modulation; 10 mW/MHz e.i.r.p. strålningstäthet gäller för användningen av andra typer av modulation

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

1 juli 2014

58

2 446 –2 454 MHz

Utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID)

500 mW e.i.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

1 juli 2014

59

2 483,5 –2 500 MHz

Aktiva medicintekniska produkter för implantation

10 mW e.i.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Kanalseparation: 1 MHz. Hela frekvensbandet kan också användas dynamiskt som en kanal för höghastighetsöverföring av data.

Vidare gäller en sändningscykelbegränsning på 10 %.

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för aktiva medicintekniska produkter för implantation

Perifera huvudenheter är endast för inomhusbruk

1 juli 2014

59a

2 483,5 –2 500 MHz

Utrustning för insamling av medicinska data

1 mW e.i.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Modulationsbandbredd: ≤ 3 MHz.

Vidare gäller en sändningscykel på ≤ 10 %.

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för MBAN-system (medical body area network system) [f] för inomhusbruk på vårdinrättningar

1 januari 2018

59b

2 483,5 –2 500 MHz

Utrustning för insamling av medicinska data

10 mW e.i.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Modulationsbandbredd: ≤ 3 MHz.

Vidare gäller en sändningscykel på ≤ 2 %

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för MBAN-system [f] för inomhusbruk i patientens hem

1 januari 2018

60

4 500 –7 000 MHz

Utrustning för radiobestämning

24 dBm e.i.r.p. [3]

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för tanknivåmätning [c].

1 juli 2014

61

5 725 –5 875 MHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

25 mW e.i.r.p.

1 juli 2014

62

5 795 –5 815 MHz

Transport- och trafiktelematikutrustning

2 W e.i.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Denna uppsättning användningsvillor ska endast tillämpas på vägtullstillämpningar och tillämpningar för smarta färdskrivare, vikt och dimension [i].

1 januari 2020

88

5 855 –5 865 MHz

Transport- och trafiktelematikutrustning

33 dBm e.i.r.p., 23 dBm/MHz e.i.r.p. strålningstäthet och effektbegränsning (TPC) med ett område av 30 dB

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Denna uppsättning användningsvillkor är endast tillgänglig för system för kommunikation fordon-till-fordon, fordon-till-infrastruktur och infrastruktur-till-fordon.

1 januari 2020

89

5 865 –5 875 MHz

Transport- och trafiktelematikutrustning

33 dBm e.i.r.p., 23 dBm/MHz e.i.r.p. strålningstäthet och effektbegränsning (TPC) med ett område av 30 dB

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Denna uppsättning användningsvillkor är endast tillgänglig för system för kommunikation fordon-till-fordon, fordon-till-infrastruktur och infrastruktur-till-fordon.

1 januari 2020

63

6 000 –8 500 MHz

Utrustning för radiobestämning

7 dbm/50 MHz toppvärde för effekttätheten (peak e.i.r.p.) och – 33 dBm/MHz medeleffekttäthet (mean e.i.r.p.).

Krav avseende automatisk effektreglering och antenner samt teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7], [8] [10].

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för nivåmätning.

Etablerade undantagszoner omkring radioastronomistationer måste följas.

1 juli 2014

64

8 500 –10 600 MHz

Utrustning för radiobestämning

30 dBm e.i.r.p. [3]

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för tanknivåmätning [c].

1 juli 2014

65

17,1–17,3 GHz

Utrustning för radiobestämning

26 dBm e.i.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för markbaserade system.

1 juli 2014

66

24,05–24,075 GHz

Transport- och trafiktelematikutrustning

100 mW e.i.r.p.

1 juli 2014

67

24,05–26,5 GHz

Utrustning för radiobestämning

26 dbm/50 MHz toppvärde för effekttätheten (peak e.i.r.p.) och – 14 dBm/MHz medeleffekttäthet (mean e.i.r.p.).

Krav avseende automatisk effektreglering och antenner samt teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7]. [8], [10].

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för nivåmätning.

Etablerade undantagszoner omkring radioastronomistationer måste följas.

1 juli 2014

68

24,05–27 GHz

Utrustning för radiobestämning

43 dBm e.i.r.p. [3]

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för tanknivåmätning [c].

1 juli 2014

69a

24,075–24,15 GHz

Transport- och trafiktelematikutrustning

100 mW e.i.r.p.

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för markbaserad fordonsradar.

1 juli 2014

69b

24,075–24,15 GHz

Transport- och trafiktelematikutrustning

0,1 mW e.i.r.p.

1 juli 2014

70a

24,15–24,25 GHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

100 mW e.i.r.p.

1 juli 2014

70b

24,15–24,25 GHz

Transport- och trafiktelematikutrustning

100 mW e.i.r.p.

1 juli 2014

74a

57–64 GHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

100 mW e.i.r.p. och en maximal sändningseffekt av 10 dBm

1 januari 2020

74b

57–64 GHz

Utrustning för radiobestämning

43 dBm e.i.r.p. [3]

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för tanknivåmätning [c].

1 juli 2014

74c

57–64 GHz

Utrustning för radiobestämning

35 dbm/50 MHz toppvärde för effekttätheten (peak e.i.r.p.) och – 2 dBm/MHz medeleffekttäthet (mean e.i.r.p.).

Krav avseende automatisk effektreglering och antenner samt teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7], [8], [10].

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för nivåmätning.

1 juli 2014

75

57–71 GHz

Bredbandsutrustning för dataöverföring

40 dBm e.i.r.p. och 23 dBm/MHz e.i.r.p. i strålningstäthet

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Fasta utomhustillämpningar är undantagna.

1 januari 2020

75a

57–71 GHz

Bredbandsutrustning för dataöverföring

40 dBm e.i.r.p., 23 dBm/MHz e.i.r.p. i täthet och en maximal sändningseffekt av 27 dBm vid antennporten eller antennportarna

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

1 januari 2020

75b

57–71 GHz

Bredbandsutrustning för dataöverföring

55 dBm e.i.r.p., 38 dBm/MHz e.i.r.p. strålningstäthet och en sändarantennförstärkning av ≥ 30 dBi

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för fasta utomhustillämpningar.

1 januari 2020

76

61–61,5 GHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

100 mW e.i.r.p.

1 juli 2014

77

63,72–65,88 GHz

Transport- och trafiktelematikutrustning

40 dBm e.i.r.p.

Transport- och trafiktelematikutrustning som släpps ut på marknaden före den 1 januari 2020 ska även i fortsättningen omfattas av de äldre bestämmelserna, dvs. de får använda det tidigare frekvensområdet 63–64 GHz, och i övrigt gäller samma villkor.

Denna uppsättning användningsvillkor är endast tillgänglig för system för kommunikation fordon-till-fordon, fordon-till-infrastruktur och infrastruktur-till-fordon.

1 januari 2020

78a

75–85 GHz

Utrustning för radiobestämning

34dBm/50 MHz toppvärde för effekttätheten (peak e.i.r.p.) och – 3 dBm/MHz medeleffekttäthet (mean e.i.r.p.).

Krav avseende automatisk effektreglering och antenner samt teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7], [8], [10].

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för nivåmätning.

Etablerade undantagszoner omkring radioastronomistationer måste följas.

1 juli 2014

78b

75–85 GHz

Utrustning för radiobestämning

43 dBm e.i.r.p. [3]

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för radar för tanknivåmätning [c].

1 juli 2014

79 a

76–77 GHz

Transport- och trafiktelematikutrustning

55 dBm toppvärde för effekttätheten (peak e.i.r.p). och 50 dBm medeleffekttäthet (mean e.i.r.p). och 23,5 dBm medeleffekttäthet för pulsradar

Krav för teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning gäller [7].

Fast radarutrustning för transportinfrastruktur ska vara av skannande typ för att det ska gå att begränsa belysningstiden och säkerställa en minimiperiod av tystnad för att uppnå samexistens med fordonsradarsystemen.

Denna uppsättning användningsvillkor är bara tillgänglig för markbaserade fordons- och infrastruktursystem

1 juni 2020

79b

76–77 GHz

Transport- och trafiktelematikutrustning

30 dBm toppvärde för effekttätheten (peak e.i.r.p.) och

3 dBm/MHz genomsnittlig spektral effekttäthet

Sändningscykelbegränsning: ≤ 56 %/s

Denna uppsättning användningsvillkor är endast tillgänglig för hinderdetektionssystem för rotorluftfartyg [4].

1 januari 2018

80a

122–122,25 GHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

10 dBm e.i.r.p/ 250 MHz och

– 48 dBm/MHz vid 30° stigning

1 januari 2018

80b

122,25–123 GHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

100 mW e.i.r.p.

1 januari 2018

81

244–246 GHz

Ospecificerad kortdistansutrustning

100 mW e.i.r.p.

1 juli 2014

Tillämpningar och utrustning som avses i tabell 2:

[a]

Mätutrustning: radioenheter som ingår i dubbelriktade radiokommunikationssystem som tillåter fjärrövervakning, mätning och dataöverföring i smarta nätinfrastrukturer, såsom el-, gas- och vattennät.

| [b] | Trygghetslarm: radiokommunikationssystem för tillförlitlig kommunikation som gör det möjligt för personer att påkalla hjälp i nödsituationer på en definierad plats. Typiska användningsområden för trygghetslarm är att bistå äldre eller personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

[b]

Trygghetslarm: radiokommunikationssystem för tillförlitlig kommunikation som gör det möjligt för personer att påkalla hjälp i nödsituationer på en definierad plats. Typiska användningsområden för trygghetslarm är att bistå äldre eller personer med funktionsnedsättning.

| [c] | radar för tanknivåmätning (TLPR – Tank Level Probing Radar): en särskild typ av radiobestämning som används för tanknivåmätning och som installeras i metalltankar, tankar av armerad betong eller liknande strukturer byggda av material med jämförbara dämpningsegenskaper. Tankarna ska vara avsedda att tjäna som behållare. |
| --- | --- |

[c]

radar för tanknivåmätning (TLPR – Tank Level Probing Radar): en särskild typ av radiobestämning som används för tanknivåmätning och som installeras i metalltankar, tankar av armerad betong eller liknande strukturer byggda av material med jämförbara dämpningsegenskaper. Tankarna ska vara avsedda att tjäna som behållare.

| [d] | utrustning för modellradiostyrning: en särskild typ av radioutrustning för fjärrstyrning och telemetri som används för fjärrstyrning av modeller (främst miniatyrmodeller av fordon) i luften, på land, på vatten eller under vattenytan. |
| --- | --- |

[d]

utrustning för modellradiostyrning: en särskild typ av radioutrustning för fjärrstyrning och telemetri som används för fjärrstyrning av modeller (främst miniatyrmodeller av fordon) i luften, på land, på vatten eller under vattenytan.

| [e] | Ett larmsystem är en anordning vars huvudfunktion är att med hjälp av radiokommunikationsstöd sända ett larm till ett system eller en person på annan plats när ett problem uppstår eller en specifik situation inträffar. Radiolarm omfattar trygghetslarm och andra larm för trygghet och säkerhet. |
| --- | --- |

[e]

Ett larmsystem är en anordning vars huvudfunktion är att med hjälp av radiokommunikationsstöd sända ett larm till ett system eller en person på annan plats när ett problem uppstår eller en specifik situation inträffar. Radiolarm omfattar trygghetslarm och andra larm för trygghet och säkerhet.

| [f] | MBAN-system (Medical Body Area Network Systems) används för insamling av medicinska data och är avsedda för trådlösa nätverk med låg effekt för olika kroppsburna sensorer och/eller aktuatorer samt för en hubbenhet som placeras på/omkring människokroppen. |
| --- | --- |

[f]

MBAN-system (Medical Body Area Network Systems) används för insamling av medicinska data och är avsedda för trådlösa nätverk med låg effekt för olika kroppsburna sensorer och/eller aktuatorer samt för en hubbenhet som placeras på/omkring människokroppen.

| [g] | En nätanslutningspunkt i ett datanät är en fast markbunden kortdistansutrustning som fungerar som kopplingspunkt för annan kortdistansutrustning i datanätet för att betjäna plattformar som är lokaliserade utanför datanätet. Begreppet datanät avser flera kortdistansanordningar, inklusive nätanslutningspunkten, som nätkomponenter och de trådlösa anslutningarna mellan dessa. |
| --- | --- |

[g]

En nätanslutningspunkt i ett datanät är en fast markbunden kortdistansutrustning som fungerar som kopplingspunkt för annan kortdistansutrustning i datanätet för att betjäna plattformar som är lokaliserade utanför datanätet. Begreppet datanät avser flera kortdistansanordningar, inklusive nätanslutningspunkten, som nätkomponenter och de trådlösa anslutningarna mellan dessa.

| [h] | WMCE (Wireless medical capsule endoscopy) används för insamling av medicinska data avsedda för användning i medicinska scenarier mellan läkare och patient i syfte att få fram bilder av mag-tarmsystemet hos människor. |
| --- | --- |

[h]

WMCE (Wireless medical capsule endoscopy) används för insamling av medicinska data avsedda för användning i medicinska scenarier mellan läkare och patient i syfte att få fram bilder av mag-tarmsystemet hos människor.

| [i] | Tillämpningar för smarta färdskrivare, vikt och dimension definieras som fjärrkommunikation för kontroll av färdskrivaren i enlighet med tillägg 14 till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/799 (EUT L 139, 26.5.2016, s. 1) och för kontroll av vikt och dimensioner i enlighet med artikel 10d i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/719 (EUT L 115, 6.5.2015, s. 1). |
| --- | --- |

[i]

Tillämpningar för smarta färdskrivare, vikt och dimension definieras som fjärrkommunikation för kontroll av färdskrivaren i enlighet med tillägg 14 till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/799 (EUT L 139, 26.5.2016, s. 1) och för kontroll av vikt och dimensioner i enlighet med artikel 10d i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/719 (EUT L 115, 6.5.2015, s. 1).

Andra tekniska krav och förtydliganden som avses i tabell 2:

| [1] | I band 20 gäller högre fältstyrka och ytterligare användningsbegränsningar för induktiva tillämpningar. |
| --- | --- |

[1]

I band 20 gäller högre fältstyrka och ytterligare användningsbegränsningar för induktiva tillämpningar.

| [2] | I banden 22, 24, 25, 27a och 28 gäller högre fältstyrka och ytterligare användningsbegränsningar för induktiva tillämpningar. |
| --- | --- |

[2]

I banden 22, 24, 25, 27a och 28 gäller högre fältstyrka och ytterligare användningsbegränsningar för induktiva tillämpningar.

| [3] | Kapacitetsbegränsningen gäller i sluten tank och motsvarar en spektraltäthet på – 41,3 dBm/MHz e.i.r.p. utanför en 500 liters provtank. |
| --- | --- |

[3]

Kapacitetsbegränsningen gäller i sluten tank och motsvarar en spektraltäthet på – 41,3 dBm/MHz e.i.r.p. utanför en 500 liters provtank.

| [4] | Medlemsstaterna kan specificera undantagszoner eller likvärdiga åtgärder där tillämpningar för hinderdetektion för rotorluftfartyg inte får användas för att skydda radioastronomitjänsten eller annan nationell användning. Rotorluftfartyg definieras som EASA CS-27 och CS-29 (respektive JAR-27 och JAR-29 för tidigare certifieringar). |
| --- | --- |

[4]

Medlemsstaterna kan specificera undantagszoner eller likvärdiga åtgärder där tillämpningar för hinderdetektion för rotorluftfartyg inte får användas för att skydda radioastronomitjänsten eller annan nationell användning. Rotorluftfartyg definieras som EASA CS-27 och CS-29 (respektive JAR-27 och JAR-29 för tidigare certifieringar).

| [5] | Utrustning ska införa hela frekvensområdet på basis av avstämningsområde. |
| --- | --- |

[5]

Utrustning ska införa hela frekvensområdet på basis av avstämningsområde.

| [6] | RFID-taggar reagerar vid mycket låg effektnivå (– 20 dBm e.r.p.) i ett frekvensområde kring RFID-interrogatorkanalerna och måste uppfylla de väsentliga kraven i direktiv 2014/53/EU. |
| --- | --- |

[6]

RFID-taggar reagerar vid mycket låg effektnivå (– 20 dBm e.r.p.) i ett frekvensområde kring RFID-interrogatorkanalerna och måste uppfylla de väsentliga kraven i direktiv 2014/53/EU.

| [7] | Teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning som ger en lämplig nivå av prestanda som uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2014/53/EU ska användas. Om relevant teknik beskrivs i harmoniserade standarder, eller delar av dessa, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning enligt direktiv 2014/53/EU, ska en prestanda som minst motsvarar denna teknik säkerställas. |
| --- | --- |

[7]

Teknik för spektrumtillträde och undvikande av störning som ger en lämplig nivå av prestanda som uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2014/53/EU ska användas. Om relevant teknik beskrivs i harmoniserade standarder, eller delar av dessa, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning enligt direktiv 2014/53/EU, ska en prestanda som minst motsvarar denna teknik säkerställas.

| [8] | Antennkrav gäller som ger en lämplig nivå av prestanda som uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2014/53/EU. Om relevanta begränsningar beskrivs i harmoniserade standarder, eller delar av dessa, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning enligt direktiv 2014/53/EU, ska en prestanda som minst motsvarar dessa begränsningar säkerställas. |
| --- | --- |

[8]

Antennkrav gäller som ger en lämplig nivå av prestanda som uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2014/53/EU. Om relevanta begränsningar beskrivs i harmoniserade standarder, eller delar av dessa, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning enligt direktiv 2014/53/EU, ska en prestanda som minst motsvarar dessa begränsningar säkerställas.

| [9] | Krav avseende spektrummask som ger en lämplig nivå av prestanda som uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2014/53/EU ska användas. Om relevanta begränsningar beskrivs i harmoniserade standarder, eller delar av dessa, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning enligt direktiv 2014/53/EU, ska en prestanda som minst motsvarar dessa begränsningar säkerställas. |
| --- | --- |

[9]

Krav avseende spektrummask som ger en lämplig nivå av prestanda som uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2014/53/EU ska användas. Om relevanta begränsningar beskrivs i harmoniserade standarder, eller delar av dessa, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning enligt direktiv 2014/53/EU, ska en prestanda som minst motsvarar dessa begränsningar säkerställas.

| [10] | Krav avseende automatisk effektreglering som ger en lämplig nivå av prestanda som uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2014/53/EU ska användas. Om relevanta begränsningar beskrivs i harmoniserade standarder, eller delar av dessa, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning enligt direktiv 2014/53/EU, ska en prestanda som minst motsvarar dessa begränsningar säkerställas. |
| --- | --- |

[10]

Krav avseende automatisk effektreglering som ger en lämplig nivå av prestanda som uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2014/53/EU ska användas. Om relevanta begränsningar beskrivs i harmoniserade standarder, eller delar av dessa, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning enligt direktiv 2014/53/EU, ska en prestanda som minst motsvarar dessa begränsningar säkerställas.

---

(1)  Rådets direktiv 90/385/EEG av den 20 juni 1990 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om aktiva medicintekniska produkter för implantation (EGT L 189, 20.7.1990, s. 17).

1

(2)  Kommissionens beslut 2006/804/EG av den 23 november 2006 om harmonisering av radiospektrum för utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID) som används i UHF-bandet (EUT L 329, 25.11.2006, s. 64).

2

---