# Eiropas Savienības L 307/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 307 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 28. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 307

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 28. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Informācija par parakstīšanas un provizoriskas piemērošanas dienu – Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī | 1 |
| | * | Informācija par parakstīšanas un provizoriskas piemērošanas dienu – Protokols, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu ilgtspējīgas zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Senegālas Republiku | 2 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2019/1964 (2019. gada 26. novembris) par atļauju šķidru L-lizīna bāzi, šķidru L-lizīna monohidrohlorīdu, tehniski tīru L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu lietot par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1965 (2019. gada 26. novembris) par atļauju nātrija molibdāta dihidrātu lietot par barības piedevu aitām (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2019/1966 (2019. gada 27. novembris), ar ko groza un labo II, III un V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (
  1
  ) | 15 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/1967 (2019. gada 25. novembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Itālijas Republika | 27 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2019/1968 (2019. gada 2. augusts) par pasākumu SA.21445 – C42/2006, ko īstenojusi Itālijas Republika, lai atlīdzinātu Poste Italiane par ienākumu no norēķinu kontu līdzekļiem, kas noguldīti Itālijas Valsts kasē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 5649)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1969 (2019. gada 26. novembris), ar ko pagarina termiņu, līdz kuram IPBC apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1970 (2019. gada 26. novembris), ar ko attiecībā uz oficiāli no brucelozes (B. melitensis) brīvu statusu groza Lēmuma 93/52/EEK II pielikumu, attiecībā uz atsevišķu Spānijas reģionu kā oficiāli no brucelozes brīvu reģionu statusu groza Lēmuma 2003/467/EK II pielikumu un attiecībā uz atsevišķu Itālijas reģionu kā no Aujeski slimības brīvu reģionu statusu un attiecībā uz Aujeski slimības izskaušanas programmu apstiprināšanu atsevišķiem Itālijas reģioniem groza Lēmuma 2008/185/EK I un II pielikumu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8378)

   (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komisijas Īstenošanas Lēmums (ES) 2019/1971 (2019. gada 26. novembris), ar ko shēmu Universal Feed Assurance Scheme atzīst par tādu, kura apliecina atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/70/EK un 2009/28/EK noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem | 54 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1972 (2019. gada 26. novembris), ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2013/764/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8396)

   (
  1
  ) | 56 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1973 (2019. gada 27. novembris), ar ko sudraba vara ceolītu neapstiprina par 2. un 7. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu (
  1
  ) | 58 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Informācija par parakstīšanas un provizoriskas piemērošanas dienu – Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī

1

*

Informācija par parakstīšanas un provizoriskas piemērošanas dienu – Protokols, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu ilgtspējīgas zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Senegālas Republiku

2

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2019/1964 (2019. gada 26. novembris) par atļauju šķidru L-lizīna bāzi, šķidru L-lizīna monohidrohlorīdu, tehniski tīru L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu lietot par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1965 (2019. gada 26. novembris) par atļauju nātrija molibdāta dihidrātu lietot par barības piedevu aitām (
  1
  )

1

12

*

Komisijas Regula (ES) 2019/1966 (2019. gada 27. novembris), ar ko groza un labo II, III un V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (
  1
  )

1

15

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/1967 (2019. gada 25. novembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Itālijas Republika

27

*

Komisijas Lēmums (ES) 2019/1968 (2019. gada 2. augusts) par pasākumu SA.21445 – C42/2006, ko īstenojusi Itālijas Republika, lai atlīdzinātu Poste Italiane par ienākumu no norēķinu kontu līdzekļiem, kas noguldīti Itālijas Valsts kasē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 5649)

   (
  1
  )

Poste Italiane

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 5649)

1

28

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1969 (2019. gada 26. novembris), ar ko pagarina termiņu, līdz kuram IPBC apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos (
  1
  )

IPBC

1

45

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1970 (2019. gada 26. novembris), ar ko attiecībā uz oficiāli no brucelozes (B. melitensis) brīvu statusu groza Lēmuma 93/52/EEK II pielikumu, attiecībā uz atsevišķu Spānijas reģionu kā oficiāli no brucelozes brīvu reģionu statusu groza Lēmuma 2003/467/EK II pielikumu un attiecībā uz atsevišķu Itālijas reģionu kā no Aujeski slimības brīvu reģionu statusu un attiecībā uz Aujeski slimības izskaušanas programmu apstiprināšanu atsevišķiem Itālijas reģioniem groza Lēmuma 2008/185/EK I un II pielikumu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8378)

   (
  1
  )

B. melitensis

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8378)

1

47

*

Komisijas Īstenošanas Lēmums (ES) 2019/1971 (2019. gada 26. novembris), ar ko shēmu Universal Feed Assurance Scheme atzīst par tādu, kura apliecina atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/70/EK un 2009/28/EK noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem

Universal Feed Assurance Scheme

54

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1972 (2019. gada 26. novembris), ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2013/764/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8396)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8396)

1

56

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1973 (2019. gada 27. novembris), ar ko sudraba vara ceolītu neapstiprina par 2. un 7. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu (
  1
  )

1

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 28.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/1

---

Informācija par parakstīšanas un provizoriskas piemērošanas dienu – Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī

Eiropas Savienība un Mauritānijas Islāma Republika 2019. gada 13. novembrī Briselē parakstīja Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī.

Ievērojot minētā nolīguma 6. punktu, nolīgumu provizoriski piemēro no 2019. gada 16. novembra.

---

| 28.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/2

---

Informācija par parakstīšanas un provizoriskas piemērošanas dienu – Protokols, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu ilgtspējīgas zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Senegālas Republiku

Eiropas Savienība un Senegālas Republika 2019. gada 18. novembrī Briselē parakstīja Protokolu, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu ilgtspējīgas zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Senegālas Republiku.

Tādējādi minēto protokolu saskaņā ar tā 16. pantu provizoriski piemēro no 2019. gada 18. novembra.

---

REGULAS

| 28.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1964

(2019. gada 26. novembris)

par atļauju šķidru L-lizīna bāzi, šķidru L-lizīna monohidrohlorīdu, tehniski tīru L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu lietot par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. panta 2. punktā paredzēts, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 82/471/EEK (2), jāizvērtē atkārtoti. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. panta 2. punktā paredzēts, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 82/471/EEK (2), jāizvērtē atkārtoti.

| (2) | Ar Komisijas Direktīvu 88/485/EEK (3) koncentrētu šķidru L-lizīnu (bāzi), koncentrētu šķidru L-lizīna monohidrohlorīdu, tehniski tīru L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu, kas iegūts fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum, saskaņā ar Direktīvu 82/471/EEK tika atļauts lietot bez termiņa ierobežojuma. Pēc tam minētās barības piedevas kā esoši lopbarības līdzekļi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu tika ierakstīti Lopbarības piedevu reģistrā. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Direktīvu 88/485/EEK (3) koncentrētu šķidru L-lizīnu (bāzi), koncentrētu šķidru L-lizīna monohidrohlorīdu, tehniski tīru L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu, kas iegūts fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum, saskaņā ar Direktīvu 82/471/EEK tika atļauts lietot bez termiņa ierobežojuma. Pēc tam minētās barības piedevas kā esoši lopbarības līdzekļi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu tika ierakstīti Lopbarības piedevu reģistrā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegti pieteikumi uz to, lai koncentrētu šķidru L-lizīnu (bāzi), koncentrētu šķidru L-lizīna monohidrohlorīdu, tehniski tīru L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu, kas iegūts fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum, kā visu sugu dzīvniekiem paredzētas barības piedevas izvērtētu atkārtoti. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegti arī pieteikumi uz atļauju koncentrētu šķidru L-lizīnu (bāzes), koncentrētu šķidru L-lizīna monohidrohlorīdu, tehniski tīru L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu lietot visu sugu dzīvniekiem. Minētajiem pieteikumiem bija pievienotas minētās regulas 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegti pieteikumi uz to, lai koncentrētu šķidru L-lizīnu (bāzi), koncentrētu šķidru L-lizīna monohidrohlorīdu, tehniski tīru L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu, kas iegūts fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum, kā visu sugu dzīvniekiem paredzētas barības piedevas izvērtētu atkārtoti. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegti arī pieteikumi uz atļauju koncentrētu šķidru L-lizīnu (bāzes), koncentrētu šķidru L-lizīna monohidrohlorīdu, tehniski tīru L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu lietot visu sugu dzīvniekiem. Minētajiem pieteikumiem bija pievienotas minētās regulas 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Pieteikumos lūgts atļaut koncentrētu šķidru L-lizīnu (bāzi), koncentrētu šķidru L-lizīna monohidrohlorīdu, tehniski tīru L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu lietot par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem, šīs piedevas klasificējot piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas”. |
| --- | --- |

(4)

Pieteikumos lūgts atļaut koncentrētu šķidru L-lizīnu (bāzi), koncentrētu šķidru L-lizīna monohidrohlorīdu, tehniski tīru L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu lietot par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem, šīs piedevas klasificējot piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas”.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2013. gada 11. septembra (4), 2014. gada 28. oktobra (5), 2015. gada 10. marta (6), 2015. gada 16. jūnija (7), 2015. gada 2. decembra (8), 2016. gada 19. aprīļa (9), 2018. gada 28. novembra (10)
  , (11) un 2019. gada 3. aprīļa (12) atzinumos secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem koncentrēts šķidrs L-lizīns (bāze), kas iegūts, izmantojot Escherichia coli FERM BP-10941, Escherichia coli FERM BP-11355, Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775 un Corynebacterium glutamicum KCCM 10227, koncentrēts šķidrs L-lizīna monohidrohlorīds, kas iegūts, izmantojot Escherichia coli FERM BP-10941 un Escherichia coli FERM BP-11355, tehniski tīrs L-lizīna monohidrohlorīds, kas iegūts, izmantojot Escherichia coli FERM BP-10941, Escherichia coli FERM BP-11355, Escherichia coli CGMCC 3705, Escherichia coli CGMCC 7.57, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775, Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P un Corynebacterium glutamicum KCCM 10227, un L-lizīna sulfāts, kas iegūts, izmantojot Corynebacterium glutamicum KCCM 10227 un Corynebacterium glutamicum DSM 24990, neatstāj nelabvēlīgu ietekmi ne uz dzīvnieku veselību, ne patērētāju drošību vai vidi. Uz to piedevu drošumu, kas iegūtas, izmantojot ģenētiski modificētu mikroorganismu, proti, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547, attiecina nosacījumu, saskaņā ar kuru ražošanas process tiek īstenots, nodrošinot, ka galaproduktā nav ražošanas celma rekombinantās DNS. Iestāde arī norādīja, ka četri minētie L-lizīna veidi, it īpaši ja tie tiek ieelpoti, būtu jāuzskata par piedevu lietotājiem bīstamiem. Daži veidi būtu jāuzskata arī par tādiem, kas mēreni kairina acis un ir kodīgi ādai un acīm. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, jo īpaši attiecībā uz piedevu lietotājiem. Iestāde secināja arī to, ka piedevas ir iedarbīgs aminoskābes L-lizīna avots visu sugu dzīvniekiem un, lai atgremotāju sugās tās būtu tikpat iedarbīgas kā neatgremotāju sugās, piedevas būtu jāpasargā no noārdīšanās spureklī. Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzība noteikt īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī verificēja ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 21. pantu izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā un ūdenī esošo barības piedevu analīzes metodēm. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2013. gada 11. septembra (4), 2014. gada 28. oktobra (5), 2015. gada 10. marta (6), 2015. gada 16. jūnija (7), 2015. gada 2. decembra (8), 2016. gada 19. aprīļa (9), 2018. gada 28. novembra (10)
  , (11) un 2019. gada 3. aprīļa (12) atzinumos secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem koncentrēts šķidrs L-lizīns (bāze), kas iegūts, izmantojot Escherichia coli FERM BP-10941, Escherichia coli FERM BP-11355, Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775 un Corynebacterium glutamicum KCCM 10227, koncentrēts šķidrs L-lizīna monohidrohlorīds, kas iegūts, izmantojot Escherichia coli FERM BP-10941 un Escherichia coli FERM BP-11355, tehniski tīrs L-lizīna monohidrohlorīds, kas iegūts, izmantojot Escherichia coli FERM BP-10941, Escherichia coli FERM BP-11355, Escherichia coli CGMCC 3705, Escherichia coli CGMCC 7.57, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775, Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P un Corynebacterium glutamicum KCCM 10227, un L-lizīna sulfāts, kas iegūts, izmantojot Corynebacterium glutamicum KCCM 10227 un Corynebacterium glutamicum DSM 24990, neatstāj nelabvēlīgu ietekmi ne uz dzīvnieku veselību, ne patērētāju drošību vai vidi. Uz to piedevu drošumu, kas iegūtas, izmantojot ģenētiski modificētu mikroorganismu, proti, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547, attiecina nosacījumu, saskaņā ar kuru ražošanas process tiek īstenots, nodrošinot, ka galaproduktā nav ražošanas celma rekombinantās DNS. Iestāde arī norādīja, ka četri minētie L-lizīna veidi, it īpaši ja tie tiek ieelpoti, būtu jāuzskata par piedevu lietotājiem bīstamiem. Daži veidi būtu jāuzskata arī par tādiem, kas mēreni kairina acis un ir kodīgi ādai un acīm. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, jo īpaši attiecībā uz piedevu lietotājiem. Iestāde secināja arī to, ka piedevas ir iedarbīgs aminoskābes L-lizīna avots visu sugu dzīvniekiem un, lai atgremotāju sugās tās būtu tikpat iedarbīgas kā neatgremotāju sugās, piedevas būtu jāpasargā no noārdīšanās spureklī. Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzība noteikt īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī verificēja ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 21. pantu izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā un ūdenī esošo barības piedevu analīzes metodēm.

| (6) | Nosaukumi “L-lizīna šķīduma koncentrāts (bāze)” un “L-lizīna monohidrohlorīda šķīduma koncentrāts” būtu jāaizstāj ar “L-lizīna bāze (šķidrums)” un “L-lizīna monohidrohlorīds (šķidrums)”, jo šo piedevu minimālais L-lizīna saturs ir attiecīgi tikai 50 % un 22 %. |
| --- | --- |

(6)

Nosaukumi “L-lizīna šķīduma koncentrāts (bāze)” un “L-lizīna monohidrohlorīda šķīduma koncentrāts” būtu jāaizstāj ar “L-lizīna bāze (šķidrums)” un “L-lizīna monohidrohlorīds (šķidrums)”, jo šo piedevu minimālais L-lizīna saturs ir attiecīgi tikai 50 % un 22 %.

| (7) | Kā minēts 5. apsvērumā, koncentrēta šķidra L-lizīna (bāzes), koncentrēta šķidra L-lizīna monohidrohlorīda, tehniski tīra L-lizīna monohidrohlorīda un L-lizīna sulfāta, kas iegūts fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum spp. vai Escherichia coli spp, novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šīs vielas būtu jāatļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Kā minēts 5. apsvērumā, koncentrēta šķidra L-lizīna (bāzes), koncentrēta šķidra L-lizīna monohidrohlorīda, tehniski tīra L-lizīna monohidrohlorīda un L-lizīna sulfāta, kas iegūts fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum spp. vai Escherichia coli spp, novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šīs vielas būtu jāatļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (8) | Nekaitīguma apsvērumi neliek koncentrēta šķidra L-lizīna (bāzes), koncentrēta šķidra L-lizīna monohidrohlorīda, tehniski tīra L-lizīna monohidrohlorīda un L-lizīna sulfāta, kas iegūts fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum, atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(8)

Nekaitīguma apsvērumi neliek koncentrēta šķidra L-lizīna (bāzes), koncentrēta šķidra L-lizīna monohidrohlorīda, tehniski tīra L-lizīna monohidrohlorīda un L-lizīna sulfāta, kas iegūts fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum, atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei.

| (9) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļaujas piešķiršana

Pielikumā specificētās vielas, kas pieder pie piedevu kategorijas “uzturfizioloģiskās piedevas” un funkcionālās grupas “aminoskābes, to sāļi un analogi”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot pielikumā noteiktos nosacījumus.

2. pants

Pārejas pasākumi

1.   Ar Direktīvu 88/485/EEK atļauto koncentrēto šķidro L-lizīnu (bāzi), koncentrēto šķidro L-lizīna monohidrohlorīdu, tehniski tīro L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu, kas iegūts fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum, un tos saturošus premiksus drīkst laist tirgū līdz 2020. gada 18. jūnijam saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2019. gada 18. decembra, un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

2.   Barības sastāvdaļas un barības maisījumus, kuri satur 1. punktā minētās vielas, paredzēti produktīviem dzīvniekiem un ražoti un marķēti pirms 2020. gada 18. decembra saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2019. gada 18. decembra, drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

3.   Barības sastāvdaļas un barības maisījumus, kuri satur 1. punktā minētās vielas, paredzēti neproduktīviem dzīvniekiem un ražoti un marķēti pirms 2021. gada 18. decembra saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2019. gada 18. decembra, drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Padomes 1982. gada 30. jūnija Direktīva 82/471/EEK par dažiem produktiem, ko izmanto dzīvnieku barībā (OV L 213, 21.7.1982., 8. lpp.).

2

(3)  Komisijas 1988. gada 26. jūlija Direktīva 88/485/EEK, ar kuru groza pielikumu Padomes Direktīvai 82/471/EEK par dažiem produktiem, ko izmanto dzīvnieku barībā (OV L 239, 30.8.1988., 36. lpp.).

3

(4)  
  EFSA Journal 2013; 11(10):3365.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2014; 12(11):3895.

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal 2015; 13(3):4052.

6

EFSA Journal

(7)  
  EFSA Journal 2015; 13(7):4156.

7

EFSA Journal

(8)  
  EFSA Journal 2016; 14(3):4346.

8

EFSA Journal

(9)  
  EFSA Journal 2016; 14(5):4471.

9

EFSA Journal

(10)  
  EFSA Journal 2019; 17(1):5532.

10

EFSA Journal

(11)  
  EFSA Journal 2019; 17(1):5537.

11

EFSA Journal

(12)  
  EFSA Journal 2019; 17(5):5697.

12

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja vārds/nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas beigu termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg piedevas uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: uzturfizioloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: aminoskābes, to sāļi un analogi |
| 3c320 | - | L-lizīna bāze, šķidrums | Piedevas sastāvs

  L-lizīna šķīdums ūdenī, kur L-lizīna saturs ir vismaz 50 %.

  Aktīvās vielas raksturojums

  L-lizīns, kas iegūts fermentācijā ar Escherichia coli FERM BP-10941 vai

  Escherichia coli FERM BP-11355, vai

  Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P, vai

  Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547, vai

  Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775, vai

  Corynebacterium glutamicum KCCM 10227.
  Ķīmiskā formula: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

  CAS numurs: 56-87-1

  Analītiskās metodes
   (1)

  Lizīna kvantitatīvā noteikšana barības piedevā un premiksos, kas satur vairāk nekā 10 % lizīna:






  — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja vārds/nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas beigu termiņš

mg piedevas uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: uzturfizioloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: aminoskābes, to sāļi un analogi

3c320

-

L-lizīna bāze, šķidrums

Piedevas sastāvs

L-lizīna šķīdums ūdenī, kur L-lizīna saturs ir vismaz 50 %.

Aktīvās vielas raksturojums

L-lizīns, kas iegūts fermentācijā ar Escherichia coli FERM BP-10941 vai

Escherichia coli FERM BP-11355, vai

Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P, vai

Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547, vai

Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775, vai

Corynebacterium glutamicum KCCM 10227.

Ķīmiskā formula: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS numurs: 56-87-1

Analītiskās metodes
   (1)

Lizīna kvantitatīvā noteikšana barības piedevā un premiksos, kas satur vairāk nekā 10 % lizīna:

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Lizīna kvantitatīvā noteikšana premiksos, barības maisījumos un barības sastāvdaļās:

| — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa). |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa).

Lizīna kvantitatīvā noteikšana ūdenī:

| — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) vai |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) vai

| — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS).

Visas sugas

-

-

-

| 1. | Lizīna saturu norāda piedevas marķējumā. |
| --- | --- |

1.

Lizīna saturu norāda piedevas marķējumā.

| 2. | Šķidru L-lizīna bāzi drīkst laist tirgū un lietot par piedevu preparāta veidā. |
| --- | --- |

2.

Šķidru L-lizīna bāzi drīkst laist tirgū un lietot par piedevu preparāta veidā.

| 3. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka tādas darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu iespējamos riskus, ko rada ieelpošana un kas rodas ādai un acīm. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu, ādas un acu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka tādas darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu iespējamos riskus, ko rada ieelpošana un kas rodas ādai un acīm. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu, ādas un acu aizsarglīdzekļus.

| 4. | Piedevu var izbarot arī iejauktu dzirdināšanas ūdenī. |
| --- | --- |

4.

Piedevu var izbarot arī iejauktu dzirdināšanas ūdenī.

| 5. | Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, īpaši dzirdināšanas ūdenim, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.” |
| --- | --- |

5.

Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, īpaši dzirdināšanas ūdenim, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.”

18.12.2029.

3c321

-

L-lizīna monohidrohlorīds, šķidrums

Piedevas sastāvs

L-lizīna monohidrohlorīda šķīdums ūdenī; L-lizīna saturs ir vismaz 22 % un maksimālais mitruma saturs: 66 % (vismaz 58 % L-lizīna sausnā).

Aktīvās vielas raksturojums

L-lizīna monohidrohlorīds, kas iegūts fermentācijā ar

Escherichia coli FERM BP-10941 vai Escherichia coli FERM BP-11355.

Ķīmiskā formula: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS numurs: 657-27-2

Analītiskās metodes
   (1)

L-lizīna monohidrohlorīda konstatācija barības piedevā:

| — | Food Chemical Codex “L-lysine monohydrochloride monograph” (Pārtikas ķīmisko vielu kodeksa monogrāfija par L-lizīna monohidrohlorīdu). |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex “L-lysine monohydrochloride monograph” (Pārtikas ķīmisko vielu kodeksa monogrāfija par L-lizīna monohidrohlorīdu).

Lizīna kvantitatīvā noteikšana barības piedevā un premiksos, kas satur vairāk nekā 10 % lizīna:

| — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Lizīna kvantitatīvā noteikšana premiksos, barības maisījumos un barības sastāvdaļās:

| — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa). |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa).

Visas sugas

-

-

-

| 1. | Lizīna saturu norāda piedevas marķējumā. |
| --- | --- |

1.

Lizīna saturu norāda piedevas marķējumā.

| 2. | Šķidru L-lizīna monohidrohlorīdu drīkst laist tirgū un lietot par piedevu preparāta veidā. |
| --- | --- |

2.

Šķidru L-lizīna monohidrohlorīdu drīkst laist tirgū un lietot par piedevu preparāta veidā.

| 3. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka tādas darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu iespējamos riskus, ko rada ieelpošana un kas rodas acīm. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu un acu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka tādas darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu iespējamos riskus, ko rada ieelpošana un kas rodas acīm. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu un acu aizsarglīdzekļus.

| 4. | Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.” |
| --- | --- |

4.

Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.”

18.12.2029.

3c322

L-lizīna monohidrohlorīds, tehniski tīrs

Piedevas sastāvs

L-lizīna monohidrohlorīda pulveris; L-lizīna saturs ir vismaz 78 % un maksimālais mitruma saturs: 1,5 %.

Aktīvās vielas raksturojums

L-lizīna monohidrohlorīds, kas iegūts fermentācijā ar

Escherichia coli FERM BP-10941 vai Escherichia coli FERM BP-11355, vai Escherichia coli CGMCC 3705, vai Escherichia coli CGMCC 7.57, vai Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547, vai

Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775, vai

Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P, vai

Corynebacterium glutamicum KCCM 10227.

Ķīmiskā formula: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS numurs: 657-27-2

Analītiskās metodes
   (1)

L-lizīna monohidrohlorīda konstatācija barības piedevā:

| — | Food Chemical Codex “L-lysine monohydrochloride monograph” (Pārtikas ķīmisko vielu kodeksa monogrāfija par L-lizīna monohidrohlorīdu). |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex “L-lysine monohydrochloride monograph” (Pārtikas ķīmisko vielu kodeksa monogrāfija par L-lizīna monohidrohlorīdu).

Lizīna kvantitatīvā noteikšana barības piedevā un premiksos, kas satur vairāk nekā 10 % lizīna:

| — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Lizīna kvantitatīvā noteikšana premiksos, barības maisījumos un barības sastāvdaļās:

| — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa). |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa).

Lizīna kvantitatīvā noteikšana ūdenī:

| — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) vai |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) vai

| — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS).

Visas sugas

-

-

-

| 1. | Lizīna saturu norāda piedevas marķējumā. |
| --- | --- |

1.

Lizīna saturu norāda piedevas marķējumā.

| 2. | Tehniski tīru L-lizīna monohidrohlorīdu drīkst laist tirgū un lietot par piedevu preparāta veidā. |
| --- | --- |

2.

Tehniski tīru L-lizīna monohidrohlorīdu drīkst laist tirgū un lietot par piedevu preparāta veidā.

| 3. | Endotoksīna saturs piedevā un tās putekļu veidošanas potenciāls nodrošina, ka maksimālā ekspozīcija endotoksīnam ir 1 600 SV endotoksīnu/m3 gaisa  (2). |
| --- | --- |

3.

Endotoksīna saturs piedevā un tās putekļu veidošanas potenciāls nodrošina, ka maksimālā ekspozīcija endotoksīnam ir 1 600 SV endotoksīnu/m3 gaisa  (2).

| 4. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka tādas darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko rada ieelpošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

4.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka tādas darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko rada ieelpošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus.

| 5. | Piedevu var izbarot arī iejauktu dzirdināšanas ūdenī. |
| --- | --- |

5.

Piedevu var izbarot arī iejauktu dzirdināšanas ūdenī.

| 6. | Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, īpaši dzirdināšanas ūdenim, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.” |
| --- | --- |

6.

Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, īpaši dzirdināšanas ūdenim, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.”

18.12.2029.

3c324

L-lizīna sulfāts

Piedevas sastāvs

Granulas, kurās minimālais L-lizīna saturs ir 52 % un maksimālais sulfāta saturs: 24 %.

Aktīvās vielas raksturojums

L-lizīna sulfāts, kas iegūts fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum KCCM 10227 vai

Corynebacterium glutamicum DSM 24990.

Ķīmiskā formula: C12H28N4O4•H2SO4/[NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH]2SO4

CAS numurs: 60343-69-3

Analītiskās metodes
   (1)

Lizīna kvantitatīvā noteikšana barības piedevā un premiksos, kas satur vairāk nekā 10 % lizīna:

| — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Sulfāta satura konstatācija barības piedevā:

| — | Eiropas Farmakopejas monogrāfija 20301 |
| --- | --- |

—

Eiropas Farmakopejas monogrāfija 20301

Lizīna kvantitatīvā noteikšana premiksos, barības maisījumos un barības sastāvdaļās:

| — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-UV) – Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009. |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-UV) – Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009.

Visas sugas

-

-

10 000

| 1. | L-lizīna saturu norāda piedevas marķējumā. |
| --- | --- |

1.

L-lizīna saturu norāda piedevas marķējumā.

| 2. | L-lizīna sulfātu drīkst laist tirgū un lietot par barības piedevu preparāta veidā. |
| --- | --- |

2.

L-lizīna sulfātu drīkst laist tirgū un lietot par barības piedevu preparāta veidā.

| 3. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka tādas darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko rada ieelpošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka tādas darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko rada ieelpošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus.

| 4. | Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.” |
| --- | --- |

4.

Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.”

18.12.2029.

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama šajā references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Ekspozīcija aprēķināta, balstoties uz endotoksīna līmeni un piedevas putekļu veidošanas potenciālu, saskaņā ar metodi, ko izmanto EFSA (EFSA Journal 2018; 16(10):5458); analītiskā metode: Eiropas Farmakopeja 2.6.14. (bakteriālie endotoksīni).

---

| 28.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1965

(2019. gada 26. novembris)

par atļauju nātrija molibdāta dihidrātu lietot par barības piedevu aitām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. panta 2. punktā paredzēts, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2), jāizvērtē atkārtoti. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. panta 2. punktā paredzēts, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2), jāizvērtē atkārtoti.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK nātrija molibdātu tika atļauts bez termiņa ierobežojuma lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem. Pēc tam šī viela kā esošs barības līdzeklis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu tika ierakstīta Lopbarības piedevu reģistrā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK nātrija molibdātu tika atļauts bez termiņa ierobežojuma lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem. Pēc tam šī viela kā esošs barības līdzeklis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu tika ierakstīta Lopbarības piedevu reģistrā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu ir iesniegts pieteikums uz to, lai nātrija molibdāta dihidrātu kā aitām paredzētu barības piedevu izvērtētu atkārtoti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu ir iesniegts pieteikums uz to, lai nātrija molibdāta dihidrātu kā aitām paredzētu barības piedevu izvērtētu atkārtoti.

| (4) | Pieteikuma iesniedzējs lūdza nātrija molibdāta dihidrātu klasificēt piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(4)

Pieteikuma iesniedzējs lūdza nātrija molibdāta dihidrātu klasificēt piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2019. gada 23. janvāra atzinumā (3) secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem nātrija molibdāta dihidrāts neatstāj nelabvēlīgu ietekmi ne uz dzīvnieku veselību vai patērētāju drošumu, ne vidi. Iestāde turklāt secināja, ka piedeva tiek uzskatīta par ādas un acu kairinātāju. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, jo īpaši attiecībā uz piedevas lietotājiem. Turklāt Iestāde secināja, ka paņēmiens molibdēnu aitu barībai pievienot, tam izmantojot nātrija molibdāta dihidrātu, tiek uzskatīts par efektīvu veidu, kā nodrošināt pienācīgu samēru ar varu, ja vien vara un molibdēna attiecība uzturā ir šajā diapazonā: 3–10. Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzība noteikt īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī verificēja ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 21. pantu izveidotās references laboratorijas iesniegtos ziņojumus par barībā esošo barības piedevu analīzes metodi. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2019. gada 23. janvāra atzinumā (3) secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem nātrija molibdāta dihidrāts neatstāj nelabvēlīgu ietekmi ne uz dzīvnieku veselību vai patērētāju drošumu, ne vidi. Iestāde turklāt secināja, ka piedeva tiek uzskatīta par ādas un acu kairinātāju. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, jo īpaši attiecībā uz piedevas lietotājiem. Turklāt Iestāde secināja, ka paņēmiens molibdēnu aitu barībai pievienot, tam izmantojot nātrija molibdāta dihidrātu, tiek uzskatīts par efektīvu veidu, kā nodrošināt pienācīgu samēru ar varu, ja vien vara un molibdēna attiecība uzturā ir šajā diapazonā: 3–10. Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzība noteikt īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī verificēja ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 21. pantu izveidotās references laboratorijas iesniegtos ziņojumus par barībā esošo barības piedevu analīzes metodi.

| (6) | Nātrija molibdāta dihidrāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(6)

Nātrija molibdāta dihidrāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti.

| (7) | Nekaitīguma apsvērumi neliek vielas “nātrija molibdāta dihidrāta” atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(7)

Nekaitīguma apsvērumi neliek vielas “nātrija molibdāta dihidrāta” atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei.

| (8) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļauja

Pielikumā specificēto vielu, kas pieder pie piedevu kategorijas “uzturfizioloģiskās piedevas” un funkcionālās grupas “mikroelementu maisījumi”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot pielikumā noteiktos nosacījumus.

2. pants

Pārejas pasākumi

1.   Nātrija molibdāta dihidrātu un šo vielu saturošus premiksus, kuri ražoti un marķēti pirms 2020. gada 18. jūnija saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2019. gada 18. decembra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

2.   Nātrija molibdāta dihidrātu saturošas barības sastāvdaļas un barības maisījumus, kuri paredzēti produktīviem dzīvniekiem un ražoti un marķēti pirms 2020. gada 18. decembra saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2019. gada 18. decembra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

3.   Nātrija molibdāta dihidrātu saturošas barības sastāvdaļas un barības maisījumus, kuri paredzēti neproduktīviem dzīvniekiem un ražoti un marķēti pirms 2021. gada 18. decembra saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2019. gada 18. decembra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Padomes 1970. gada 23. novembra Direktīva 70/524/EEK par barības piedevām (OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.).

2

(3)  
  EFSA Journal 2019; 17(2):5606.

3

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas beigu termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| elementa (Mo) saturs mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: uzturfizioloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: mikroelementu maisījumi |
| 3b701 | — | Nātrija molibdāta dihidrāts | Piedevas sastāvs:

  nātrija molibdāta dihidrāta pulveris, kurā molibdēna saturs ir vismaz 37 %.

  Aktīvās vielas raksturojums

  Ķīmiskā formula: Na2MoO4. 2 H2O

  CAS numurs: 10102-40-6

  Analītiskā metode
   (1)

  Kopējā molibdēna kvantitatīvā noteikšana barības piedevā, premiksos, barības sastāvdaļās un barības maisījumā:






  — | EN 15510: induktīvi saistīta plazma – atomemisijas spektrometrija (ICP-AES). |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas beigu termiņš

elementa (Mo) saturs mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: uzturfizioloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: mikroelementu maisījumi

3b701

—

Nātrija molibdāta dihidrāts

Piedevas sastāvs:

nātrija molibdāta dihidrāta pulveris, kurā molibdēna saturs ir vismaz 37 %.

Aktīvās vielas raksturojums

Ķīmiskā formula: Na2MoO4. 2 H2O

CAS numurs: 10102-40-6

Analītiskā metode
   (1)

Kopējā molibdēna kvantitatīvā noteikšana barības piedevā, premiksos, barības sastāvdaļās un barības maisījumā:

—

EN 15510: induktīvi saistīta plazma – atomemisijas spektrometrija (ICP-AES).

Kopējā nātrija kvantitatīvā noteikšana barības piedevā:

| — | EN 15510: induktīvi saistīta plazma – atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) vai |
| --- | --- |

—

EN 15510: induktīvi saistīta plazma – atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) vai

| — | EN ISO 6869: atomabsorbcijas spektrometrija (AAS). |
| --- | --- |

—

EN ISO 6869: atomabsorbcijas spektrometrija (AAS).

Aitas

—

—

2,5 (kopā)

| 1. | Piedevu barībā iestrādā premiksa veidā. |
| --- | --- |

1.

Piedevu barībā iestrādā premiksa veidā.

| 2. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka tādas darbības procedūras un piemērotus organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko rada kontakts ar ādu vai acīm. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus līdz pieņemamam līmenim samazināt nav iespējams, piedevu un premiksus lieto, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus. |
| --- | --- |

2.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka tādas darbības procedūras un piemērotus organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko rada kontakts ar ādu vai acīm. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus līdz pieņemamam līmenim samazināt nav iespējams, piedevu un premiksus lieto, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus.

| 3. | Piedevas un premiksu etiķetēs norāda:
  “Ja aitu barībai tiek pievienots molibdēns, tad, lai nodrošinātu pienācīgu samēru ar varu, iegūtajai Cu:Mo attiecībai uzturā jābūt šādā diapazonā: 3–10.” |
| --- | --- |

3.

Piedevas un premiksu etiķetēs norāda:

“Ja aitu barībai tiek pievienots molibdēns, tad, lai nodrošinātu pienācīgu samēru ar varu, iegūtajai Cu:Mo attiecībai uzturā jābūt šādā diapazonā: 3–10.”

18.12.2029.

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama šajā references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 28.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/15

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2019/1966

(2019. gada 27. novembris),

ar ko groza un labo II, III un V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu un 15. panta 2. punkta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2) paredz vielu harmonizētu klasifikāciju, kurā, pamatojoties uz Eiropas Ķimikāliju aģentūras Riska novērtēšanas komitejas zinātnisko novērtējumu, vielas klasificē par kancerogēnām, mutagēnām vai reproduktīvajai sistēmai toksiskām (CMR) vielām. Atkarībā no tā, kādā līmenī vielām pierādītas CMR īpašības, CMR vielas klasificē par 1.A, 1.B vai 2. kategorijas CMR vielām. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2) paredz vielu harmonizētu klasifikāciju, kurā, pamatojoties uz Eiropas Ķimikāliju aģentūras Riska novērtēšanas komitejas zinātnisko novērtējumu, vielas klasificē par kancerogēnām, mutagēnām vai reproduktīvajai sistēmai toksiskām (CMR) vielām. Atkarībā no tā, kādā līmenī vielām pierādītas CMR īpašības, CMR vielas klasificē par 1.A, 1.B vai 2. kategorijas CMR vielām.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1223/2009 15. pants nosaka, ka vielas, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļu klasificētas par 1.A, 1.B vai 2. kategorijas CMR vielām, ir aizliegts izmantot kosmētikas līdzekļos. Taču CMR vielu kosmētikas līdzekļos drīkst izmantot, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1223/2009 15. panta 1. punkta otrajā teikumā vai 15. panta 2. punkta otrajā daļā noteiktie nosacījumi. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 15. pants nosaka, ka vielas, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļu klasificētas par 1.A, 1.B vai 2. kategorijas CMR vielām, ir aizliegts izmantot kosmētikas līdzekļos. Taču CMR vielu kosmētikas līdzekļos drīkst izmantot, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1223/2009 15. panta 1. punkta otrajā teikumā vai 15. panta 2. punkta otrajā daļā noteiktie nosacījumi.

| (3) | Lai CMR vielu aizliegumu iekšējā tirgū īstenotu vienveidīgi, nodrošinātu juridisko noteiktību, jo īpaši uzņēmējiem un valstu kompetentajām iestādēm, un nodrošinātu cilvēka veselības augsta līmeņa aizsardzību, visas CMR vielas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikumā ietvertajā aizliegto vielu sarakstā un attiecīgā gadījumā jāsvītro no minētās regulas III un V pieliekumā ietvertā ierobežoto vai atļauto vielu saraksta. Gadījumos, kad ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1223/2009 15. panta 1. punkta otrajā teikumā vai 15. panta 2. punkta otrajā daļā noteiktie nosacījumi, minētās regulas III un V pielikumā ietvertie ierobežoto vai atļauto vielu saraksti būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Lai CMR vielu aizliegumu iekšējā tirgū īstenotu vienveidīgi, nodrošinātu juridisko noteiktību, jo īpaši uzņēmējiem un valstu kompetentajām iestādēm, un nodrošinātu cilvēka veselības augsta līmeņa aizsardzību, visas CMR vielas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikumā ietvertajā aizliegto vielu sarakstā un attiecīgā gadījumā jāsvītro no minētās regulas III un V pieliekumā ietvertā ierobežoto vai atļauto vielu saraksta. Gadījumos, kad ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1223/2009 15. panta 1. punkta otrajā teikumā vai 15. panta 2. punkta otrajā daļā noteiktie nosacījumi, minētās regulas III un V pielikumā ietvertie ierobežoto vai atļauto vielu saraksti būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Uz visām vielām, kas 2018. gada 1. decembrī, kad kļuva piemērojama Komisijas Regula (ES) 2017/776 (3), atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1272/2008 bija klasificētas par CMR vielām, bija paredzēts attiecināt Komisijas Regulu (ES) 2019/831 (4). Šī regula attiecas uz vielām, kas klasificētas par CMR vielām ar Komisijas Regulu (ES) 2018/1480 (5), kura būs piemērojama no 2020. gada 1. maija. |
| --- | --- |

(4)

Uz visām vielām, kas 2018. gada 1. decembrī, kad kļuva piemērojama Komisijas Regula (ES) 2017/776 (3), atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1272/2008 bija klasificētas par CMR vielām, bija paredzēts attiecināt Komisijas Regulu (ES) 2019/831 (4). Šī regula attiecas uz vielām, kas klasificētas par CMR vielām ar Komisijas Regulu (ES) 2018/1480 (5), kura būs piemērojama no 2020. gada 1. maija.

| (5) | Attiecībā uz vielu 2-hidroksibenzoskābe, kuras nosaukums Kosmētikas līdzekļu sastāvdaļu starptautiskajā nomenklatūrā (INCI) ir salicilskābe un kura klasificēta par 2. kategorijas CMR vielu, ir iesniegts pieprasījums piemērot Regulas (EK) Nr. 1223/2009 15. panta 1. punkta otro teikumu, un ir konstatēts, ka minētajā noteikumā paredzētais nosacījums ir izpildīts. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz vielu 2-hidroksibenzoskābe, kuras nosaukums Kosmētikas līdzekļu sastāvdaļu starptautiskajā nomenklatūrā (INCI) ir salicilskābe un kura klasificēta par 2. kategorijas CMR vielu, ir iesniegts pieprasījums piemērot Regulas (EK) Nr. 1223/2009 15. panta 1. punkta otro teikumu, un ir konstatēts, ka minētajā noteikumā paredzētais nosacījums ir izpildīts.

| (6) | Salicilskābe un tās sāļi patlaban Regulas (EK) Nr. 1223/2009 V pielikuma 3. ierakstā ir reģistrēti kā konservanti, kurus kosmētikas līdzekļos atļauts izmantot koncentrācijā, kas nepārsniedz 0,5 % (skābe). |
| --- | --- |

(6)

Salicilskābe un tās sāļi patlaban Regulas (EK) Nr. 1223/2009 V pielikuma 3. ierakstā ir reģistrēti kā konservanti, kurus kosmētikas līdzekļos atļauts izmantot koncentrācijā, kas nepārsniedz 0,5 % (skābe).

| (7) | Salicilskābe ir reģistrēta arī Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikuma 98. ierakstā kā ierobežota lietojuma viela, ko atļauts izmantot (ne kā konservantu) matu kopšanas līdzekļos, ko noskalo, koncentrācijā līdz 3,0 % un citos produktos koncentrācijā līdz 2,0 %. |
| --- | --- |

(7)

Salicilskābe ir reģistrēta arī Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikuma 98. ierakstā kā ierobežota lietojuma viela, ko atļauts izmantot (ne kā konservantu) matu kopšanas līdzekļos, ko noskalo, koncentrācijā līdz 3,0 % un citos produktos koncentrācijā līdz 2,0 %.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1223/2009 15. panta 1. punkta otro teikumu vielu, kas klasificēta par 2. kategorijas CMR vielu, drīkst izmantot kosmētikas līdzekļos, ja vielu ir izvērtējusi Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (SCCS), kura to atzinusi par drošu izmantošanai kosmētikas līdzekļos. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1223/2009 15. panta 1. punkta otro teikumu vielu, kas klasificēta par 2. kategorijas CMR vielu, drīkst izmantot kosmētikas līdzekļos, ja vielu ir izvērtējusi Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (SCCS), kura to atzinusi par drošu izmantošanai kosmētikas līdzekļos.

| (9) | 2018. gada 21. decembrīSCCS sniedza zinātnisku atzinumu par salicilskābi (6) (“SCCS atzinums”), kurā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, viela, ņemot vērā pastāvošos ierobežojumus, ir droša patērētājiem, ja kosmētikas līdzekļos to izmanto par konservantu koncentrācijā, kas nepārsniedz 0,5 % (skābe). SCCS atzinums neattiecas uz mutes dobuma kopšanas līdzekļiem un izsmidzināmiem līdzekļiem, ar kuriem ieelpas ceļā var tikt eksponētas patērētāja plaušas. |
| --- | --- |

(9)

2018. gada 21. decembrīSCCS sniedza zinātnisku atzinumu par salicilskābi (6) (“SCCS atzinums”), kurā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, viela, ņemot vērā pastāvošos ierobežojumus, ir droša patērētājiem, ja kosmētikas līdzekļos to izmanto par konservantu koncentrācijā, kas nepārsniedz 0,5 % (skābe). SCCS atzinums neattiecas uz mutes dobuma kopšanas līdzekļiem un izsmidzināmiem līdzekļiem, ar kuriem ieelpas ceļā var tikt eksponētas patērētāja plaušas.

| (10) | SCCS arī secināja, ka, ņemot vērā pastāvošos ierobežojumus, salicilskābe ir droša, ja to izmanto (ne kā konservantu) matu kopšanas līdzekļos, ko noskalo, koncentrācijā līdz 3,0 % un koncentrācijā līdz 2,0 % citos produktos, izņemot ķermeņa losjonos, acu ēnās, skropstu tušās, acu kontūrzīmuļos, lūpukrāsās un rullīšdezodorantos. SCCS atzinums neattiecas uz mutes dobuma kopšanas līdzekļiem un izsmidzināmiem līdzekļiem, ar kuriem ieelpas ceļā var tikt eksponētas patērētāja plaušas. |
| --- | --- |

(10)

SCCS arī secināja, ka, ņemot vērā pastāvošos ierobežojumus, salicilskābe ir droša, ja to izmanto (ne kā konservantu) matu kopšanas līdzekļos, ko noskalo, koncentrācijā līdz 3,0 % un koncentrācijā līdz 2,0 % citos produktos, izņemot ķermeņa losjonos, acu ēnās, skropstu tušās, acu kontūrzīmuļos, lūpukrāsās un rullīšdezodorantos. SCCS atzinums neattiecas uz mutes dobuma kopšanas līdzekļiem un izsmidzināmiem līdzekļiem, ar kuriem ieelpas ceļā var tikt eksponētas patērētāja plaušas.

| (11) | Visbeidzot, SCCS secināja, ka salicilskābe ir acīm kairinoša un var radīt nopietnus acu bojājumus, un norādīja, ka pašlaik tiek veikti specifiski testi, lai novērtētu, vai salicilskābei piemīt endokrīni disruptīvas īpašības, un ka atkarībā no šo testu rezultātiem var būt jāizskata salicilskābes potenciālās endokrīni disruptīvās īpašības kosmētikas līdzekļos. |
| --- | --- |

(11)

Visbeidzot, SCCS secināja, ka salicilskābe ir acīm kairinoša un var radīt nopietnus acu bojājumus, un norādīja, ka pašlaik tiek veikti specifiski testi, lai novērtētu, vai salicilskābei piemīt endokrīni disruptīvas īpašības, un ka atkarībā no šo testu rezultātiem var būt jāizskata salicilskābes potenciālās endokrīni disruptīvās īpašības kosmētikas līdzekļos.

| (12) | Ņemot vērā salicilskābes klasificēšanu par 2. kategorijas CMR vielu un par acu kairinātāju, kas var izraisīt nopietnus acu bojājumus, un SCCS atzinumu, šo vielu, ievērojot tās pašreizējos ierobežojumus, kosmētikas līdzekļos būtu jāatļauj izmantot par konservantu koncentrācijā, kas nepārsniedz 0,5 % (skābe), izņemot mutes dobuma kopšanas līdzekļos, un lietojumos, ar kuriem ieelpas ceļā var tikt eksponētas galalietotāja plaušas. Šo vielu būtu jāatļauj izmantot (ne kā konservantu) arī matu kopšanas līdzekļos, ko noskalo, koncentrācijā, kas nepārsniedz 3,0 %, un citos produktos (izņemot ķermeņa losjonos, acu ēnās, skropstu tušās, acu kontūrzīmuļos, lūpukrāsās un rullīšdezodorantos) koncentrācijā, kas nepārsniedz 2,0 %. Šo vielu nekādā gadījumā nedrīkst atļaut lietojumos, ar kuriem ieelpas ceļā var tikt eksponētas galalietotāja plaušas. Ņemot vērā SCCS secinājumu, ka salicilskābe ir acīm kairinoša, pašreizējais ierobežojums un nosacījums, ka viela nav lietojama produktos bērniem līdz 3 gadu vecumam, izņemot šampūnus, ir jāmaina tā, lai ierobežojums un nosacījums attiektos uz visiem produktiem, kas paredzēti bērniem līdz 3 gadu vecumam. Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumā noteiktie ierobežojumi un minētās regulas V pielikumā izklāstītie nosacījumi būtu attiecīgi jāpielāgo. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā salicilskābes klasificēšanu par 2. kategorijas CMR vielu un par acu kairinātāju, kas var izraisīt nopietnus acu bojājumus, un SCCS atzinumu, šo vielu, ievērojot tās pašreizējos ierobežojumus, kosmētikas līdzekļos būtu jāatļauj izmantot par konservantu koncentrācijā, kas nepārsniedz 0,5 % (skābe), izņemot mutes dobuma kopšanas līdzekļos, un lietojumos, ar kuriem ieelpas ceļā var tikt eksponētas galalietotāja plaušas. Šo vielu būtu jāatļauj izmantot (ne kā konservantu) arī matu kopšanas līdzekļos, ko noskalo, koncentrācijā, kas nepārsniedz 3,0 %, un citos produktos (izņemot ķermeņa losjonos, acu ēnās, skropstu tušās, acu kontūrzīmuļos, lūpukrāsās un rullīšdezodorantos) koncentrācijā, kas nepārsniedz 2,0 %. Šo vielu nekādā gadījumā nedrīkst atļaut lietojumos, ar kuriem ieelpas ceļā var tikt eksponētas galalietotāja plaušas. Ņemot vērā SCCS secinājumu, ka salicilskābe ir acīm kairinoša, pašreizējais ierobežojums un nosacījums, ka viela nav lietojama produktos bērniem līdz 3 gadu vecumam, izņemot šampūnus, ir jāmaina tā, lai ierobežojums un nosacījums attiektos uz visiem produktiem, kas paredzēti bērniem līdz 3 gadu vecumam. Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumā noteiktie ierobežojumi un minētās regulas V pielikumā izklāstītie nosacījumi būtu attiecīgi jāpielāgo.

| (13) | Attiecībā uz visām citām vielām, kas nav salicilskābe un kas ar Regulu (ES) 2018/1480 klasificētas par CMR vielām atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1272/2008, nav iesniegts neviens lūgums piemērot izņēmumu izmantošanai kosmētikas līdzekļos. Pašlaik neviena no šīm vielām nav ierobežota vai atļauta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III vai V pielikumā. Minētās regulas II pielikumā patlaban ir iekļautas četras no šīm vielām. Vielas, kas vēl nav iekļautas Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikumā, minētajā pielikumā ietvertajā kosmētikas līdzekļos aizliegto vielu sarakstā būtu jāiekļauj. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz visām citām vielām, kas nav salicilskābe un kas ar Regulu (ES) 2018/1480 klasificētas par CMR vielām atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1272/2008, nav iesniegts neviens lūgums piemērot izņēmumu izmantošanai kosmētikas līdzekļos. Pašlaik neviena no šīm vielām nav ierobežota vai atļauta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III vai V pielikumā. Minētās regulas II pielikumā patlaban ir iekļautas četras no šīm vielām. Vielas, kas vēl nav iekļautas Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikumā, minētajā pielikumā ietvertajā kosmētikas līdzekļos aizliegto vielu sarakstā būtu jāiekļauj.

| (14) | Viela 8-hidroksihinolīns; hinolīn-8-ols, kura INCI nosaukums ir oksihinolīns, ar Regulu (ES) 2017/776 ir klasificēts par 1.B kategorijas CMR vielu, bet tā sulfāta forma – viela bis(8-hidroksihinolīnija) sulfāts, kuras INCI nosaukums ir oksihinolīna sulfāts, – nav klasificēta par CMR vielu. Abas vielas tika reģistrētas Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikuma 395. ierakstā tajā laikā, kad kļuva piemērojama oksihinolīna klasifikācija par CMR vielu, un tās bija aizliegts izmantot kosmētikas līdzekļos, izņemot, ja izpildīti minētās regulas III pielikuma 51. ierakstā noteiktie nosacījumi. Tā kā oksihinolīns ir klasificēts par CMR vielu, to no Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikuma 51. ieraksta būtu vajadzējis svītrot. Tomēr ar Regulu (ES) 2019/831 51. ieraksts tika kļūdaini svītrots pilnībā, tai skaitā arī atsauce uz šo ierakstu Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikuma 395. ierakstā. Lai aizliegumu izmantot oksihinolīnu kosmētikas līdzekļos, kas noteikts, pamatojoties uz tā klasifikāciju par CMR vielu, atspoguļotu pareizi, Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumā attiecībā uz oksihinolīna sulfātu no jauna būtu jāiekļauj 51. ieraksts un attiecīgi jāpielāgo minētās regulas II pielikuma 395. ieraksts. |
| --- | --- |

(14)

Viela 8-hidroksihinolīns; hinolīn-8-ols, kura INCI nosaukums ir oksihinolīns, ar Regulu (ES) 2017/776 ir klasificēts par 1.B kategorijas CMR vielu, bet tā sulfāta forma – viela bis(8-hidroksihinolīnija) sulfāts, kuras INCI nosaukums ir oksihinolīna sulfāts, – nav klasificēta par CMR vielu. Abas vielas tika reģistrētas Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikuma 395. ierakstā tajā laikā, kad kļuva piemērojama oksihinolīna klasifikācija par CMR vielu, un tās bija aizliegts izmantot kosmētikas līdzekļos, izņemot, ja izpildīti minētās regulas III pielikuma 51. ierakstā noteiktie nosacījumi. Tā kā oksihinolīns ir klasificēts par CMR vielu, to no Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikuma 51. ieraksta būtu vajadzējis svītrot. Tomēr ar Regulu (ES) 2019/831 51. ieraksts tika kļūdaini svītrots pilnībā, tai skaitā arī atsauce uz šo ierakstu Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikuma 395. ierakstā. Lai aizliegumu izmantot oksihinolīnu kosmētikas līdzekļos, kas noteikts, pamatojoties uz tā klasifikāciju par CMR vielu, atspoguļotu pareizi, Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumā attiecībā uz oksihinolīna sulfātu no jauna būtu jāiekļauj 51. ieraksts un attiecīgi jāpielāgo minētās regulas II pielikuma 395. ieraksts.

| (15) | Viela metilfenilēndiamīns, kura INCI nosaukums ir diaminotoluols, aizliegto vielu sarakstam Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikumā ir pievienots ar Regulu (ES) 2019/831 kā 1507. ieraksts. Tomēr šis ieraksts neatbilst kādai konkrētai vielai, bet gan vielu grupai, no kurām par CMR vielām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir klasificēts tikai 4-metil-m-fenilēndiamīns un 2-metil-m-fenilēndiamīns, šo divu vielu maisījums un reakcijas masa. No šīm CMR vielām Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikuma 364., 413. un 1144. ierakstā jau ir iekļauts 4-metil-m-fenilēndiamīns, 2-metil-m-fenilēndiamīns un šo divu vielu maisījums, savukārt 4-metil-m-fenilēndiamīna un 2-metil-m-fenilēndiamīna reakcijas masu kosmētikas līdzekļos vēl nav aizliegts izmantot. Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikuma 1507. ieraksts būtu jāgroza un jāattiecina tikai uz šo vielu. Tā kā CMR vielas 4-metil-m-fenilēndiamīns un 2-metil-m-fenilēndiamīns, kā arī šo vielu maisījums un reakcijas masa ir daļa no plašākas ierobežotu vielu grupas, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikuma 9. ierakstā, attiecīgos ierakstus II pielikumā, toskait grozīto 1507. ierakstu, no 9. ieraksta būtu bijis jāizslēdz. Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikuma 9. ieraksts būtu attiecīgi jāpielāgo. |
| --- | --- |

(15)

Viela metilfenilēndiamīns, kura INCI nosaukums ir diaminotoluols, aizliegto vielu sarakstam Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikumā ir pievienots ar Regulu (ES) 2019/831 kā 1507. ieraksts. Tomēr šis ieraksts neatbilst kādai konkrētai vielai, bet gan vielu grupai, no kurām par CMR vielām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir klasificēts tikai 4-metil-m-fenilēndiamīns un 2-metil-m-fenilēndiamīns, šo divu vielu maisījums un reakcijas masa. No šīm CMR vielām Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikuma 364., 413. un 1144. ierakstā jau ir iekļauts 4-metil-m-fenilēndiamīns, 2-metil-m-fenilēndiamīns un šo divu vielu maisījums, savukārt 4-metil-m-fenilēndiamīna un 2-metil-m-fenilēndiamīna reakcijas masu kosmētikas līdzekļos vēl nav aizliegts izmantot. Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikuma 1507. ieraksts būtu jāgroza un jāattiecina tikai uz šo vielu. Tā kā CMR vielas 4-metil-m-fenilēndiamīns un 2-metil-m-fenilēndiamīns, kā arī šo vielu maisījums un reakcijas masa ir daļa no plašākas ierobežotu vielu grupas, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikuma 9. ierakstā, attiecīgos ierakstus II pielikumā, toskait grozīto 1507. ierakstu, no 9. ieraksta būtu bijis jāizslēdz. Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikuma 9. ieraksts būtu attiecīgi jāpielāgo.

| (16) | Turklāt 19 vielas vai vielu grupas, kuras par CMR vielām klasificētas ar Komisijas Regulu (ES) 2016/1179 (7), ko sāka piemērot 2018. gada 1. martā, kļūdas pēc Regulā (ES) 2019/831 nav iekļautas, neraugoties uz to, ka attiecībā uz šīm vielām vai vielu grupām nav iesniegts neviens lūgums attiecībā uz izmantošanu kosmētikas līdzekļos. Pašlaik neviena no šīm vielām vai vielu grupām nav ierobežota vai atļauta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III vai V pielikumā. 18 no minētajām vielām vai vielu grupām Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikumā pašlaik nav iekļautas, un tāpēc tās minētajā II pielikumā ietvertajā kosmētikas līdzekļos aizliegto vielu sarakstā būtu jāiekļauj. Viena no vielām, t. i., dinātrija oktaborāts, bezūdens viela, pieder pie vielu grupas, kas jau ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikuma 1396. ierakstā, un būtu šajā ierakstā jāiekļauj. Tāpēc 1396. ieraksts būtu attiecīgi jāpielāgo. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt 19 vielas vai vielu grupas, kuras par CMR vielām klasificētas ar Komisijas Regulu (ES) 2016/1179 (7), ko sāka piemērot 2018. gada 1. martā, kļūdas pēc Regulā (ES) 2019/831 nav iekļautas, neraugoties uz to, ka attiecībā uz šīm vielām vai vielu grupām nav iesniegts neviens lūgums attiecībā uz izmantošanu kosmētikas līdzekļos. Pašlaik neviena no šīm vielām vai vielu grupām nav ierobežota vai atļauta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III vai V pielikumā. 18 no minētajām vielām vai vielu grupām Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikumā pašlaik nav iekļautas, un tāpēc tās minētajā II pielikumā ietvertajā kosmētikas līdzekļos aizliegto vielu sarakstā būtu jāiekļauj. Viena no vielām, t. i., dinātrija oktaborāts, bezūdens viela, pieder pie vielu grupas, kas jau ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikuma 1396. ierakstā, un būtu šajā ierakstā jāiekļauj. Tāpēc 1396. ieraksts būtu attiecīgi jāpielāgo.

| (17) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1223/2009 būtu attiecīgi jāgroza un jālabo. |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1223/2009 būtu attiecīgi jāgroza un jālabo.

| (18) | Regulas (EK) Nr. 1223/2009 grozījumu pamatā ir attiecīgo vielu klasificēšana par CMR vielām ar Regulu (ES) 2018/1480, un tāpēc tie būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, no kuras piemēro minēto klasificējumu. |
| --- | --- |

(18)

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 grozījumu pamatā ir attiecīgo vielu klasificēšana par CMR vielām ar Regulu (ES) 2018/1480, un tāpēc tie būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, no kuras piemēro minēto klasificējumu.

| (19) | Lai uzņēmējiem nodrošinātu nepārtrauktību un juridisko noteiktību, ar Regulu (ES) 2019/831 ieviestās kļūdas labojums attiecībā uz oksihinolīna sulfātu būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no minētās regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(19)

Lai uzņēmējiem nodrošinātu nepārtrauktību un juridisko noteiktību, ar Regulu (ES) 2019/831 ieviestās kļūdas labojums attiecībā uz oksihinolīna sulfātu būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no minētās regulas spēkā stāšanās dienas.

| (20) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(20)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II, III un V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II un III pielikumu labo saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro no 2020. gada 1. maija.

Šīs regulas II pielikuma 1. punkta a) apakšpunktu un 2. punkta b) apakšpunktu piemēro no 2019. gada 11. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 27. novembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2017. gada 4. maija Regula (ES) 2017/776, ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (OV L 116, 5.5.2017., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2019. gada 22. maija Regula (ES) 2019/831, ar ko groza II, III un V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (OV L 137, 23.5.2019., 29. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2018. gada 4. oktobra Regula (ES) 2018/1480, ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un labo Komisijas Regulu (ES) 2017/776 (OV L 251, 5.10.2018., 1. lpp.).

5

(6)  SCCS/1601/18, http://ec.europa.eu/health/sites/health/files/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_223.pdf .

6

(7)  Komisijas 2016. gada 19. jūlija Regula (ES) 2016/1179, ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (OV L 195, 20.7.2016., 11. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

1.

pievieno šādus ierakstus:

| Atsauces numurs | Vielas identifikācija |
| --- | --- |
| Ķīmiskais nosaukums / INN | CAS numurs | EK numurs |
| a | b | c | d |
| “1612 | Fosmets (ISO); S-[(1,3-diokso-1,3-dihidro-2H- izoindol-2-il)metil]-O,O-dimetilfosforditioāts;

  O,O-dimetil-S-ftalimidometilfosforditioāts | 732-11-6 | 211-987-4 |
| 1613 | Kālija permanganāts | 7722-64-7 | 231-760-3 |
| 1614 | 2-benzil-2-dimetilamino-4′-morfolinobutirofenons | 119313-12-1 | 404-360-3 |
| 1615 | Hizalofop-p-tefurils (ISO);
  (+/–) tetrahidrofurfuril-(R)-2-[4-(6-hlorkvinoksalīn-2-
  iloksi)feniloksi]propionāts | 200509-41-7 | 414-200-4 |
| 1616 | Propikonazols (ISO); (2RS,4RS;2RS,4SR)-1-{[2-(2,4-dihlorfenil)-4-propil-1,3-dioksolān-2-il]metil}-1H-1,2,4-triazols | 60207-90-1 | 262-104-4 |
| 1617 | Pinoksadēns (ISO); 8-(2,6-dietil-4-metilfenil)-7-okso-1,2,4,5-tetrahidro-7H-pirazol[1,2-d][1,4,5]oksadiazepīn-9-il 2,2-dimetilpropanoāts | 243973-20-8 | 635-361-9 |
| 1618 | Tetrametrīns (ISO);
  (1,3-diokso-1,3,4,5,6,7-heksahidro-2H-izoindol-2-il)metil-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-ēn-1-il)ciklopropānkarboksilāts | 7696-12-0 | 231-711-6 |
| 1619 | (1,3,4,5,6,7-heksahidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)metil-(1R-trans)-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-enil)ciklopropānkarboksilāts | 1166-46-7 | 214-619-0 |
| 1620 | Spirodiklofēns (ISO);
  3-(2,4-dihlorfenil)-2-okso1-oksaspiro[4.5]dec-3-ēn-4-il 2,2-dimetilbutirāts | 148477-71-8 | 604-636-5 |
| 1621 | Šādu vielu reakcijas masa: 1-[2-(2-aminobutoksi)etoksi]but-2-ilamīns un 1-({[2-(2-aminobutoksi)etoksi]metil}propoksi)but-2-ilamīns | 897393-42-9 | 447-920-2 |
| 1622 | 1-vinilimidazols | 1072-63-5 | 214-012-0 |
| 1623 | Amizulbroms (ISO); 3-(3-brom-6-fluor-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-sulfonamīds | 348635-87-0 | 672-776-4” |

Atsauces numurs

Vielas identifikācija

Ķīmiskais nosaukums / INN

INN

CAS numurs

CAS

EK numurs

a

b

c

d

“1612

Fosmets (ISO); S-[(1,3-diokso-1,3-dihidro-2H- izoindol-2-il)metil]-O,O-dimetilfosforditioāts;

S

H

O

O

O,O-dimetil-S-ftalimidometilfosforditioāts

O

O

S

732-11-6

211-987-4

1613

Kālija permanganāts

7722-64-7

231-760-3

1614

2-benzil-2-dimetilamino-4′-morfolinobutirofenons

119313-12-1

404-360-3

1615

Hizalofop-p-tefurils (ISO);

p

(+/–) tetrahidrofurfuril-(R)-2-[4-(6-hlorkvinoksalīn-2-

R

iloksi)feniloksi]propionāts

200509-41-7

414-200-4

1616

Propikonazols (ISO); (2RS,4RS;2RS,4SR)-1-{[2-(2,4-dihlorfenil)-4-propil-1,3-dioksolān-2-il]metil}-1H-1,2,4-triazols

RS

RS

RS

SR

H

60207-90-1

262-104-4

1617

Pinoksadēns (ISO); 8-(2,6-dietil-4-metilfenil)-7-okso-1,2,4,5-tetrahidro-7H-pirazol[1,2-d][1,4,5]oksadiazepīn-9-il 2,2-dimetilpropanoāts

H

243973-20-8

635-361-9

1618

Tetrametrīns (ISO);

(1,3-diokso-1,3,4,5,6,7-heksahidro-2H-izoindol-2-il)metil-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-ēn-1-il)ciklopropānkarboksilāts

H

7696-12-0

231-711-6

1619

(1,3,4,5,6,7-heksahidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)metil-(1R-trans)-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-enil)ciklopropānkarboksilāts

H

R

1166-46-7

214-619-0

1620

Spirodiklofēns (ISO);

3-(2,4-dihlorfenil)-2-okso1-oksaspiro[4.5]dec-3-ēn-4-il 2,2-dimetilbutirāts

148477-71-8

604-636-5

1621

Šādu vielu reakcijas masa: 1-[2-(2-aminobutoksi)etoksi]but-2-ilamīns un 1-({[2-(2-aminobutoksi)etoksi]metil}propoksi)but-2-ilamīns

897393-42-9

447-920-2

1622

1-vinilimidazols

1072-63-5

214-012-0

1623

Amizulbroms (ISO); 3-(3-brom-6-fluor-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-sulfonamīds

N

N

H

348635-87-0

672-776-4”

2.

pielikuma 98. ierakstu aizstāj ar šādu:

| “98 | 2-hidroksibenzoskābe  (1) | Salicilskābe | 69-72-7 | 200-712-3 | a) Tāds kosmētikas līdzeklis matiem, ko noskalo
  b) Citi produkti, izņemot ķermeņa losjonus, acu ēnas, skropstu tušas, acu kontūrzīmuļus, lūpukrāsas, rullīšdezodorantus | a) 3,0 %
  b) 2,0 % | Neizmantot līdzekļos, kas paredzēti bērniem līdz 3 gadu vecumam.
  Neizmantot lietojumos, ar kuriem ieelpas ceļā var tikt eksponētas galapatērētāja plaušas.
  Neizmantot mutes dobumam paredzētos līdzekļos.
  Mērķiem, kas nav mērķis kavēt mikroorganismu attīstību līdzeklī. Šim mērķim jābūt redzamam līdzekļa noformējumā. | Nelietot bērniem līdz 3 gadu vecumam.  (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“98

2-hidroksibenzoskābe  (1)

1

Salicilskābe

69-72-7

200-712-3

a) Tāds kosmētikas līdzeklis matiem, ko noskalo

b) Citi produkti, izņemot ķermeņa losjonus, acu ēnas, skropstu tušas, acu kontūrzīmuļus, lūpukrāsas, rullīšdezodorantus

a) 3,0 %

b) 2,0 %

Neizmantot līdzekļos, kas paredzēti bērniem līdz 3 gadu vecumam.

Neizmantot lietojumos, ar kuriem ieelpas ceļā var tikt eksponētas galapatērētāja plaušas.

Neizmantot mutes dobumam paredzētos līdzekļos.

Mērķiem, kas nav mērķis kavēt mikroorganismu attīstību līdzeklī. Šim mērķim jābūt redzamam līdzekļa noformējumā.

Nelietot bērniem līdz 3 gadu vecumam.  (2)

2

3.

pielikuma 3. ierakstu aizstāj ar šādu:

| Atsauces numurs | Vielas identifikācija | Nosacījumi | Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīmiskais nosaukums/INN | Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā | CAS numurs | EK numurs | Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas | Maksimālā pieļaujamā koncentrācija gatavā maisījumā | Citi | |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| “3 | Salicilskābe  (3) un tās sāļi | Salicylic acid

  Calcium salicylate, magnesium salicylate, MEA- salicylate, sodium salicylate, potassium salicylate, TEA- salicylate | 69-72-7
  824-35-1, 18917-89-0, 59866-70-5, 54-21-7, 578-36-9, 2174-16-5 | 200-712-3
  212-525-4, 242-669-3, 261-963-2, 200-198-0, 209-421-6, 218-531-3 | | 0,5 % (skābe)
  0,5 % (skābe) | Neizmantot līdzekļos, kas paredzēti bērniem līdz 3 gadu vecumam.
  Neizmantot mutes dobumam paredzētos līdzekļos.
  Neizmantot lietojumos, ar kuriem ieelpas ceļā var tikt eksponētas galapatērētāja plaušas.
  Neizmantot līdzekļos, kas paredzēti bērniem līdz 3 gadu vecumam, izņemot šampūnus. | Nelietot bērniem līdz 3 gadu vecumam. (4)

  Nelietot bērniem līdz 3 gadu vecumam. (5) |

Atsauces numurs

Vielas identifikācija

Nosacījumi

Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums

Ķīmiskais nosaukums/INN

Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā

CAS numurs

CAS

EK numurs

Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas

Maksimālā pieļaujamā koncentrācija gatavā maisījumā

Citi

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“3

Salicilskābe  (3) un tās sāļi

3

Salicylic acid

Calcium salicylate, magnesium salicylate, MEA- salicylate, sodium salicylate, potassium salicylate, TEA- salicylate

Calcium salicylate

magnesium salicylate

MEA- salicylate

sodium salicylate

potassium salicylate

TEA- salicylate

69-72-7

824-35-1, 18917-89-0, 59866-70-5, 54-21-7, 578-36-9, 2174-16-5

200-712-3

212-525-4, 242-669-3, 261-963-2, 200-198-0, 209-421-6, 218-531-3

0,5 % (skābe)

0,5 % (skābe)

Neizmantot līdzekļos, kas paredzēti bērniem līdz 3 gadu vecumam.

Neizmantot mutes dobumam paredzētos līdzekļos.

Neizmantot lietojumos, ar kuriem ieelpas ceļā var tikt eksponētas galapatērētāja plaušas.

Neizmantot līdzekļos, kas paredzēti bērniem līdz 3 gadu vecumam, izņemot šampūnus.

Nelietot bērniem līdz 3 gadu vecumam. (4)

4

Nelietot bērniem līdz 3 gadu vecumam. (5)

5

---

(1)  Kā konservants, sk. V pielikuma Nr. 3.

1

(2)  Attiecas tikai uz līdzekļiem, kurus varētu izmantot bērniem līdz 3 gadu vecumam.”

2

(3)  Lietojumiem, kuros neizmanto par konservantu, sk. III pielikuma 98. ierakstu.

3

(4)  Attiecas tikai uz līdzekļiem, kurus varētu izmantot bērniem līdz 3 gadu vecumam.

4

(5)  Attiecas tikai uz līdzekļiem, kuri var tikt izmantoti bērniem līdz 3 gadu vecumam un kuri nonāk ilgstošā saskarē ar ādu.”

5

---

II PIELIKUMS

1.

| a) | pielikuma 395. ierakstu aizstāj ar šādu:








  Atsauces numurs | Vielas identifikācija |
| --- | --- | --- |
| Ķīmiskais nosaukums / INN | CAS numurs | EK numurs |
| “395 | Hidroksi-8-hinolīns un tā sulfāts bis(8-hidroksihinolīnija) sulfāts, izņemot III pielikuma 51. ierakstā paredzētos sulfāta lietojumus. | 148-24-3
  134-31-6 | 205-711-1
  205-137-1”; |

a)

pielikuma 395. ierakstu aizstāj ar šādu:

Atsauces numurs

Vielas identifikācija

Ķīmiskais nosaukums / INN

CAS numurs

EK numurs

“395

Hidroksi-8-hinolīns un tā sulfāts bis(8-hidroksihinolīnija) sulfāts, izņemot III pielikuma 51. ierakstā paredzētos sulfāta lietojumus.

148-24-3

134-31-6

205-711-1

205-137-1”;

| b) | pielikuma 1396. ierakstu aizstāj ar šādu:








  Atsauces numurs | Vielas identifikācija |
| --- | --- | --- |
| Ķīmiskais nosaukums / INN | CAS numurs | EK numurs |
| a | b | c | d |
| “1396 | Borāti, tetraborāti, oktaborāti un borskābes sāļi un esteri, tostarp:
  dinātrija oktaborāts, bezūdens [1];
  dinātrija oktaborāta tetrahidrāts [2];
  2-aminoetanols, monoesteris ar borskābi [3];
  2-hidroksipropilamonija dihidrogēnortoborāts [4];
  kālija borāts, borskābes kālija sāls [5];
  trioktildodecilborāts [6];
  cinka borāts [7];
  nātrija borāts, dinātrija tetraborāts, bezūdens; borskābes nātrija sāls [8];
  tetrabora dinātrija heptaoksīds, hidrāts [9];
  ortoborskābes nātrija sāls [10];
  dinātrija tetraborāta dekahidrāts; boraka dekahidrāts [11];
  dinātrija tetraborāta pentahidrāts; boraka pentahidrāts [12]. | 12008-41-2 [1]
  12280-03-4 [2]
  10377-81-8 [3]
  68003-13-4 [4]
  12712-38-8 [5]
  – [6]
  1332-07-6 [7]
  1330-43-4 [8]
  12267-73-1 [9]
  13840-56-7 [10]
  1303-96-4 [11]
  12179-04-3 [12] | 234-541-0 [1]
  234-541-0 [2]
  233-829-3 [3]
  268-109-8 [4]
  603-184-6 [5]
  – [6]
  215-566-6 [7]
  215-540-4 [8]
  235-541-3 [9]
  237-560-2 [10]
  215-540-4 [11]
  215-540-4 [12]”; |

b)

pielikuma 1396. ierakstu aizstāj ar šādu:

Atsauces numurs

Vielas identifikācija

Ķīmiskais nosaukums / INN

CAS numurs

EK numurs

a

b

c

d

“1396

Borāti, tetraborāti, oktaborāti un borskābes sāļi un esteri, tostarp:

dinātrija oktaborāts, bezūdens [1];

dinātrija oktaborāta tetrahidrāts [2];

2-aminoetanols, monoesteris ar borskābi [3];

2-hidroksipropilamonija dihidrogēnortoborāts [4];

kālija borāts, borskābes kālija sāls [5];

trioktildodecilborāts [6];

cinka borāts [7];

nātrija borāts, dinātrija tetraborāts, bezūdens; borskābes nātrija sāls [8];

tetrabora dinātrija heptaoksīds, hidrāts [9];

ortoborskābes nātrija sāls [10];

dinātrija tetraborāta dekahidrāts; boraka dekahidrāts [11];

dinātrija tetraborāta pentahidrāts; boraka pentahidrāts [12].

12008-41-2 [1]

12280-03-4 [2]

10377-81-8 [3]

68003-13-4 [4]

12712-38-8 [5]

– [6]

1332-07-6 [7]

1330-43-4 [8]

12267-73-1 [9]

13840-56-7 [10]

1303-96-4 [11]

12179-04-3 [12]

234-541-0 [1]

234-541-0 [2]

233-829-3 [3]

268-109-8 [4]

603-184-6 [5]

– [6]

215-566-6 [7]

215-540-4 [8]

235-541-3 [9]

237-560-2 [10]

215-540-4 [11]

215-540-4 [12]”;

| c) | pielikuma 1507. ierakstu aizstāj ar šādu:








  Atsauces numurs | Vielas identifikācija |
| --- | --- | --- |
| Ķīmiskais nosaukums / INN | CAS numurs | EK numurs |
| “1507 | Diaminotoluols, metilfenilēndiamīns, tehnisks produkts: [4-metil-m-fenilēndiamīna un 2-metil-m-fenilēndiamīna] reakcijas masa | _ | _”; |

c)

pielikuma 1507. ierakstu aizstāj ar šādu:

Atsauces numurs

Vielas identifikācija

Ķīmiskais nosaukums / INN

CAS numurs

EK numurs

“1507

Diaminotoluols, metilfenilēndiamīns, tehnisks produkts: [4-metil-m-fenilēndiamīna un 2-metil-m-fenilēndiamīna] reakcijas masa

_

_”;

| d) | iekļauj šādus ierakstus:








  Atsauces numurs | Vielas identifikācija |
| --- | --- | --- |
| Ķīmiskais nosaukums/INN | CAS numurs | EK numurs |
| a | b | c | d |
| “1624 | Pirimikarbs (ISO); 2-(dimetilamino)-5,6-dimetilpirimidīn-4-il-dimetilkarbamāts | 23103-98-2 | 245-430-1 |
| 1625 | 1,2-dihlorpropāns; propilēndihlorīds | 78-87-5 | 201-152-2 |
| 1626 | Fenols, dodecil-, sazarotas virknes [1];
  fenols, 2-dodecil-, sazarotas virknes [2];
  fenols, 3-dodecil-, sazarotas virknes [3];
  fenols, 4-dodecil-, sazarotas virknes [4];
  fenols, (tetrapropenil) atvasinājumi [5] | 121158-58-5 [1]
  1801269-80-6 [2]
  1801269-77-1 [3]
  210555-94-5 [4]
  74499-35-7 [5] | 310-154-3 [1]
  – [2]
  – [3]
  640-104-9 [4]
  616-100-8 [5] |
| 1627 | Kumatetralils (ISO); 4-hidroksi-3-(1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)kumarīns | 5836-29-3 | 227-424-0 |
| 1628 | Difenakums (ISO); 3-(3-bifenil-4-il-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)-4-hidroksikumarīns | 56073-07-5 | 259-978-4 |
| 1629 | Brodifakums (ISO); 4-hidroksi-3-(3-(4’-brom-4-bifenilil)-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)kumarīns | 56073-10-0 | 259-980-5 |
| 1630 | Flokumafēns (ISO); šādu vielu reakcijas masa: cis-4-hidroksi-3-(1,2,3,4-tetrahidro-3-(4-(4-trifluormetilbenziloksi)fenil)-1-naftil)kumarīns un trans-4-hidroksi-3-(1,2,3,4-tetrahidro-3-(4-(4-trifluormetilbenziloksi)fenil)-1-naftil)kumarīns | 90035-08-8 | 421-960-0 |
| 1631 | Acetohlors (ISO); 2-hlor-N-(etoksimetil)-N-(2-etil-6-metilfenil)acetamīds | 34256-82-1 | 251-899-3 |
| 1632 | Reprezentatīva sastāva e-stikla mikrošķiedras | – | – |
| 1633 | Reprezentatīva sastāva stikla mikrošķiedras | – | – |
| 1634 | Bromadiolons (ISO); 3-[3-(4’-brombifenil4-il)-3-hidroksi-1-fenilpropil]-4-hidroksi-2H-hromen-2-ons | 28772-56-7 | 249-205-9 |
| 1635 | Difetialons (ISO); 3-[3-(4’-brombifenil-4-il)-1,2,3,4-tetrahidronaftalēn-1-il]-4-hidroksi-2H-1-benzotiopiran-2-ons | 104653-34-1 | 600-594-7 |
| 1636 | Perfluornonān-1-skābe [1]
  un tās nātrija [2]
  un amonija [3] sāļi | 375-95-1 [1]
  21049-39-8 [2]
  4149-60-4 [3] | 206-801-3 [1]
  – [2]
  – [3] |
| 1637 | Dicikloheksilftalāts | 84-61-7 | 201-545-9 |
| 1638 | 3,7-dimetilokta-2,6-diēnnitrils | 5146-66-7 | 225-918-0 |
| 1639 | Bupirimāts (ISO); 5-butil-2-etilamino-6-metilpirimidīn-4-il-dimetilsulfamāts | 41483-43-6 | 255-391-2 |
| 1640 | Triflumizols (ISO) 1E-N-[4-hlor-2-(trifluormetil)fenil]-1-(1H-imidazol-1-il)-2-propoksietanimīns | 68694-11-1 | 604-708-8 |
| 1641 | terc-butilhidroperoksīds | 75-91-2 | 200-915-7” |

d)

iekļauj šādus ierakstus:

Atsauces numurs

Vielas identifikācija

Ķīmiskais nosaukums/INN

CAS numurs

EK numurs

a

b

c

d

“1624

Pirimikarbs (ISO); 2-(dimetilamino)-5,6-dimetilpirimidīn-4-il-dimetilkarbamāts

23103-98-2

245-430-1

1625

1,2-dihlorpropāns; propilēndihlorīds

78-87-5

201-152-2

1626

Fenols, dodecil-, sazarotas virknes [1];

fenols, 2-dodecil-, sazarotas virknes [2];

fenols, 3-dodecil-, sazarotas virknes [3];

fenols, 4-dodecil-, sazarotas virknes [4];

fenols, (tetrapropenil) atvasinājumi [5]

121158-58-5 [1]

1801269-80-6 [2]

1801269-77-1 [3]

210555-94-5 [4]

74499-35-7 [5]

310-154-3 [1]

– [2]

– [3]

640-104-9 [4]

616-100-8 [5]

1627

Kumatetralils (ISO); 4-hidroksi-3-(1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)kumarīns

5836-29-3

227-424-0

1628

Difenakums (ISO); 3-(3-bifenil-4-il-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)-4-hidroksikumarīns

56073-07-5

259-978-4

1629

Brodifakums (ISO); 4-hidroksi-3-(3-(4’-brom-4-bifenilil)-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)kumarīns

56073-10-0

259-980-5

1630

Flokumafēns (ISO); šādu vielu reakcijas masa: cis-4-hidroksi-3-(1,2,3,4-tetrahidro-3-(4-(4-trifluormetilbenziloksi)fenil)-1-naftil)kumarīns un trans-4-hidroksi-3-(1,2,3,4-tetrahidro-3-(4-(4-trifluormetilbenziloksi)fenil)-1-naftil)kumarīns

90035-08-8

421-960-0

1631

Acetohlors (ISO); 2-hlor-N-(etoksimetil)-N-(2-etil-6-metilfenil)acetamīds

34256-82-1

251-899-3

1632

Reprezentatīva sastāva e-stikla mikrošķiedras

–

–

1633

Reprezentatīva sastāva stikla mikrošķiedras

–

–

1634

Bromadiolons (ISO); 3-[3-(4’-brombifenil4-il)-3-hidroksi-1-fenilpropil]-4-hidroksi-2H-hromen-2-ons

28772-56-7

249-205-9

1635

Difetialons (ISO); 3-[3-(4’-brombifenil-4-il)-1,2,3,4-tetrahidronaftalēn-1-il]-4-hidroksi-2H-1-benzotiopiran-2-ons

104653-34-1

600-594-7

1636

Perfluornonān-1-skābe [1]

un tās nātrija [2]

un amonija [3] sāļi

375-95-1 [1]

21049-39-8 [2]

4149-60-4 [3]

206-801-3 [1]

– [2]

– [3]

1637

Dicikloheksilftalāts

84-61-7

201-545-9

1638

3,7-dimetilokta-2,6-diēnnitrils

5146-66-7

225-918-0

1639

Bupirimāts (ISO); 5-butil-2-etilamino-6-metilpirimidīn-4-il-dimetilsulfamāts

41483-43-6

255-391-2

1640

Triflumizols (ISO) 1E-N-[4-hlor-2-(trifluormetil)fenil]-1-(1H-imidazol-1-il)-2-propoksietanimīns

68694-11-1

604-708-8

1641

terc-butilhidroperoksīds

75-91-2

200-915-7”

2.

| a) | pielikuma 9. ierakstu aizstāj ar šādu:













  Atsauces
  numurs | Vielas identifikācija | Ierobežojumi | Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīmiskais nosaukums/
  INN | Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā | CAS numurs | EK numurs | Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas | Maksimālā pieļaujamā koncentrācija gatavā maisījumā | Citi | |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| “9 | Metilfenilēndiamīni, to N-aizvietotie atvasinājumi un to sāļi (1), izņemot vielas, kas šajā pielikumā iekļautas ar atsauces numuriem 9a un 9b, un vielas, kas II pielikumā iekļautas ar atsauces numuriem 364., 413., 1144., 1310., 1313. un 1507. | | | | Matu krāsošanai paredzēta viela oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos | | a) Vispārējai lietošanai
  b) Profesionālai lietošanai
  Attiecībā uz a) un b): pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 5 %, kas aprēķināti kā brīvā bāze. | a) Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “

  Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja: – uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, – pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, – agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.
  Satur fenilēndiamīnus (toluoldiamīnus).
  Nelietot skropstu vai uzacu krāsošanai.”
  b) Uz etiķetes jānorāda:
  sajaukšanas proporcijas.
  “Tikai profesionālai lietošanai. Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
  Izlasīt un ievērot norādījumus.
  Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
  Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
  Matus nekrāsot, ja:






  — | uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, |

a)

pielikuma 9. ierakstu aizstāj ar šādu:

Atsauces

numurs

Vielas identifikācija

Ierobežojumi

Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums

Ķīmiskais nosaukums/

INN

Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā

CAS numurs

EK numurs

Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas

Maksimālā pieļaujamā koncentrācija gatavā maisījumā

Citi

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“9

Metilfenilēndiamīni, to N-aizvietotie atvasinājumi un to sāļi (1), izņemot vielas, kas šajā pielikumā iekļautas ar atsauces numuriem 9a un 9b, un vielas, kas II pielikumā iekļautas ar atsauces numuriem 364., 413., 1144., 1310., 1313. un 1507.

Matu krāsošanai paredzēta viela oksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

a) Vispārējai lietošanai

b) Profesionālai lietošanai

Attiecībā uz a) un b): pēc sajaukšanas oksidējošos apstākļos, matos lietotā maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 5 %, kas aprēķināti kā brīvā bāze.

a) Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“
  Image 1
  Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja: – uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta, – pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija, – agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Satur fenilēndiamīnus (toluoldiamīnus).

Nelietot skropstu vai uzacu krāsošanai.”

b) Uz etiķetes jānorāda:

sajaukšanas proporcijas.

“Tikai profesionālai lietošanai. Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.

Izlasīt un ievērot norādījumus.

Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.

Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.

Matus nekrāsot, ja:

—

uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

| — | pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda alerģiska reakcija, |
| --- | --- |

—

pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda alerģiska reakcija,

| — | agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs. |
| --- | --- |

—

agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav noturīgs.

Satur fenilēndiamīnus (toluoldiamīnus).

Lietot piemērotus cimdus.”;

| b) | pielikumā iekļauj šādu ierakstu:













  Atsauces numurs | Vielas identifikācija | Ierobežojumi | Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīmiskais nosaukums/INN | Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā | CAS numurs | EK numurs | Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas | Maksimālā pieļaujamā koncentrācija gatavā maisījumā | Citi |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| “51 | Bis(8-Hidroksihinolīnija) sulfāts | Oksihinolīna sulfāts | 134-31-6 | 205-137-1 | Ūdeņraža peroksīda stabilizators tādos kosmētikas līdzekļos matiem, ko noskalo.
  Ūdeņraža peroksīda stabilizators tādos kosmētikas līdzekļos matiem, ko nenoskalo. | (0,3 % kā bāze)
  (0,03 % kā bāze)” | | |

b)

pielikumā iekļauj šādu ierakstu:

Atsauces numurs

Vielas identifikācija

Ierobežojumi

Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums

Ķīmiskais nosaukums/INN

Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā

CAS numurs

EK numurs

Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas

Maksimālā pieļaujamā koncentrācija gatavā maisījumā

Citi

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“51

Bis(8-Hidroksihinolīnija) sulfāts

Oksihinolīna sulfāts

134-31-6

205-137-1

Ūdeņraža peroksīda stabilizators tādos kosmētikas līdzekļos matiem, ko noskalo.

Ūdeņraža peroksīda stabilizators tādos kosmētikas līdzekļos matiem, ko nenoskalo.

(0,3 % kā bāze)

(0,03 % kā bāze)”

---

LĒMUMI

| 28.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/27

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1967

(2019. gada 25. novembris),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Itālijas Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Vito SANTARSIERO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Vito SANTARSIERO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

| — | Vito BARDI kungs, Presidente della Regione Basilicata. |
| --- | --- |

—

Vito BARDI kungs, Presidente della Regione Basilicata.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 25. novembrī

Padomes vārdā –

Priekšsēdētājs

F. MOGHERINI

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

---

| 28.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/28

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2019/1968

(2019. gada 2. augusts)

par pasākumu SA.21445 – C42/2006, ko īstenojusi Itālijas Republika, lai atlīdzinātu Poste Italiane par ienākumu no norēķinu kontu līdzekļiem, kas noguldīti Itālijas Valsts kasē

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 5649)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā to iesniegtos apsvērumus,

tā kā:

1.   Procedūra

Procedūra

| (1) | Associazione Bancaria Italiana (turpmāk tekstā “ABI” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2005. gada 30. decembra vēstulē iesniedza Komisijai sūdzību par dažādiem pasākumiem, kas atvieglo Poste Italiane SpA (turpmāk tekstā “Poste Italiane” jeb “PI”) bankas darbības. Proti, Komisija tika informēta, ka saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp Itālijas Republiku (turpmāk tekstā “Itālija”) un PI, Itālija par līdzekļiem, kas iegūti PI pasta norēķinu kontos un noguldīti Itālijas Valsts kasē (turpmāk tekstā “Valsts kase”), maksātu atlīdzinājumu, piemērojot procentu likmi apmēram 4 % apmērā, savukārt PI maksātu atlīdzinājumu par pasta norēķinu kontiem, piemērojot likmi apmēram 1 % apmērā (turpmāk tekstā “pasākums”). Starpība starp depozīta procentu (t. i., procentu likmi, ko PI maksā pasta norēķinu konta turētājiem) un aizdevuma procentu (t. i., procentu likmi, ko PI saņem no Valsts kases par tajā noguldītajiem līdzekļiem) būtu lielāka nekā attiecīgā starpība tirgū, tādējādi veidojot valsts atbalstu, kā uzskata sūdzības iesniedzējs. |
| --- | --- |

(1)

Associazione Bancaria Italiana (turpmāk tekstā “ABI” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2005. gada 30. decembra vēstulē iesniedza Komisijai sūdzību par dažādiem pasākumiem, kas atvieglo Poste Italiane SpA (turpmāk tekstā “Poste Italiane” jeb “PI”) bankas darbības. Proti, Komisija tika informēta, ka saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp Itālijas Republiku (turpmāk tekstā “Itālija”) un PI, Itālija par līdzekļiem, kas iegūti PI pasta norēķinu kontos un noguldīti Itālijas Valsts kasē (turpmāk tekstā “Valsts kase”), maksātu atlīdzinājumu, piemērojot procentu likmi apmēram 4 % apmērā, savukārt PI maksātu atlīdzinājumu par pasta norēķinu kontiem, piemērojot likmi apmēram 1 % apmērā (turpmāk tekstā “pasākums”). Starpība starp depozīta procentu (t. i., procentu likmi, ko PI maksā pasta norēķinu konta turētājiem) un aizdevuma procentu (t. i., procentu likmi, ko PI saņem no Valsts kases par tajā noguldītajiem līdzekļiem) būtu lielāka nekā attiecīgā starpība tirgū, tādējādi veidojot valsts atbalstu, kā uzskata sūdzības iesniedzējs.

Associazione Bancaria Italiana

ABI

Poste Italiane SpA

PI

PI

PI

PI

PI

| (2) | Komisija 2006. gada 7. februāra vēstulē iesniedza Itālijai jautājumu virkni saistībā ar atlīdzību, kas maksāta par pasta norēķinu kontiem. Itālija atbildēja uz šiem jautājumiem 2006. gada 21. aprīļa vēstulē. Sanāksme ar Itāliju un PI notika 2006. gada 30. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2006. gada 7. februāra vēstulē iesniedza Itālijai jautājumu virkni saistībā ar atlīdzību, kas maksāta par pasta norēķinu kontiem. Itālija atbildēja uz šiem jautājumiem 2006. gada 21. aprīļa vēstulē. Sanāksme ar Itāliju un PI notika 2006. gada 30. martā.

PI

| (3) | Komisija 2006. gada 26. septembra vēstulē paziņoja Itālijai par savu lēmumu sākt LESD 108. panta 3. punktā noteikto procedūru attiecībā uz minēto pasākumu. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par minēto pasākumu (2). |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2006. gada 26. septembra vēstulē paziņoja Itālijai par savu lēmumu sākt LESD 108. panta 3. punktā noteikto procedūru attiecībā uz minēto pasākumu. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par minēto pasākumu (2).

2

| (4) | Komisija 2008. gada 16. jūlija lēmumā (3) (turpmāk tekstā “2008. gada lēmums”) secināja, ka Itālijas piešķirtā atlīdzība ir ar iekšējo tirgu nesaderīgs valsts atbalsts, un uzdeva to nekavējoties atgūt. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2008. gada 16. jūlija lēmumā (3) (turpmāk tekstā “2008. gada lēmums”) secināja, ka Itālijas piešķirtā atlīdzība ir ar iekšējo tirgu nesaderīgs valsts atbalsts, un uzdeva to nekavējoties atgūt.

3

| (5) | PI2008. gada 4. decembrī iesniedza Vispārējā tiesā prasību par 2008. gada lēmuma atcelšanu. |
| --- | --- |

(5)

PI2008. gada 4. decembrī iesniedza Vispārējā tiesā prasību par 2008. gada lēmuma atcelšanu.

PI

| (6) | Vispārējā tiesa ar 2013. gada 13. septembra nolēmumu lietā T-525/08 (4) atcēla 2008. gada lēmumu (turpmāk tekstā “2013. gada nolēmums”). |
| --- | --- |

(6)

Vispārējā tiesa ar 2013. gada 13. septembra nolēmumu lietā T-525/08 (4) atcēla 2008. gada lēmumu (turpmāk tekstā “2013. gada nolēmums”).

4

| (7) | 2014. gada 30. oktobrī Komisijas tīmekļa vietnē (5) tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus, lai sagatavotu ziņojumu, kurā tiktu analizēts un salīdzināts ienesīgums, ko radītu iespējamas investīcijas, ieguldot naudas līdzekļus, kurus PI ieguvis, piedāvājot izmantot pasta norēķinu kontus laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam. |
| --- | --- |

(7)

2014. gada 30. oktobrī Komisijas tīmekļa vietnē (5) tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus, lai sagatavotu ziņojumu, kurā tiktu analizēts un salīdzināts ienesīgums, ko radītu iespējamas investīcijas, ieguldot naudas līdzekļus, kurus PI ieguvis, piedāvājot izmantot pasta norēķinu kontus laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam.

5

PI

| (8) | 2014. gada 19. decembrī līgums tika piešķirts Perudžas Universitātei. Ziņojums tika pabeigts 2015. gada novembrī. |
| --- | --- |

(8)

2014. gada 19. decembrī līgums tika piešķirts Perudžas Universitātei. Ziņojums tika pabeigts 2015. gada novembrī.

2.   Pasākuma un saņēmēja sīks apraksts

Pasākuma un saņēmēja sīks apraksts

2.1.   Poste Italiane

Poste Italiane

| (9) | PI ir universālo pasta pakalpojumu sniedzējs Itālijā, kas sniedz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, t. i., tam ir saistības sniegt universālos pasta pakalpojumus (6) saskaņā ar otro Pasta direktīvu (7) un noteikumiem par universālajiem pasta pakalpojumiem. Finanšu pakalpojumi pašlaik nav to vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu klāstā, kuri ir uzticēti PI. |
| --- | --- |

(9)

PI ir universālo pasta pakalpojumu sniedzējs Itālijā, kas sniedz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, t. i., tam ir saistības sniegt universālos pasta pakalpojumus (6) saskaņā ar otro Pasta direktīvu (7) un noteikumiem par universālajiem pasta pakalpojumiem. Finanšu pakalpojumi pašlaik nav to vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu klāstā, kuri ir uzticēti PI.

PI

6

7

PI

| (10) | Papildus pamata pasta pakalpojumu sniegšanai PI piedāvā integrētus produktus, kā arī sakaru, loģistikas un finanšu pakalpojumus visā Itālijā. |
| --- | --- |

(10)

Papildus pamata pasta pakalpojumu sniegšanai PI piedāvā integrētus produktus, kā arī sakaru, loģistikas un finanšu pakalpojumus visā Itālijā.

PI

| (11) | PI banku darbības veic pilnībā integrēta struktūrvienība BancoPosta. |
| --- | --- |

(11)

PI banku darbības veic pilnībā integrēta struktūrvienība BancoPosta.

PI

BancoPosta

| (12) | Laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam PI galvenais akcionārs bija Itālija ar 65 % akciju, savukārt Cassa Depositi e Prestiti (turpmāk tekstā “CDP”) bija PI mazākuma akcionārs ar 35 % akciju. CDP bija valsts pārvaldes iestāde, līdz 2003. gada beigās tika pārveidota par sabiedrību ar ierobežotu atbildību. Kopš 2003. gada, lai arī 30 % no CDP akciju kapitāla tika nodoti 65 banku fondiem (8), CDP joprojām ir Itālijas kontrolē esošs uzņēmums. Arī PI laikā, kad tika īstenots pasākums, bija Itālijas kontrolē esošs uzņēmums. |
| --- | --- |

(12)

Laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam PI galvenais akcionārs bija Itālija ar 65 % akciju, savukārt Cassa Depositi e Prestiti (turpmāk tekstā “CDP”) bija PI mazākuma akcionārs ar 35 % akciju. CDP bija valsts pārvaldes iestāde, līdz 2003. gada beigās tika pārveidota par sabiedrību ar ierobežotu atbildību. Kopš 2003. gada, lai arī 30 % no CDP akciju kapitāla tika nodoti 65 banku fondiem (8), CDP joprojām ir Itālijas kontrolē esošs uzņēmums. Arī PI laikā, kad tika īstenots pasākums, bija Itālijas kontrolē esošs uzņēmums.

PI

Cassa Depositi e Prestiti

CDP

PI

CDP

CDP

8

CDP

PI

2.2.   Pasākums

Pasākums

| (13) | Izvērtējamais pasākums ir atlīdzība par naudas līdzekļiem, ko Poste Italiane ieguva pasta norēķinu kontos un noguldīja Valsts kasē trijos gados – no 2005. gada līdz 2007. gadam. |
| --- | --- |

(13)

Izvērtējamais pasākums ir atlīdzība par naudas līdzekļiem, ko Poste Italiane ieguva pasta norēķinu kontos un noguldīja Valsts kasē trijos gados – no 2005. gada līdz 2007. gadam.

Poste Italiane

| (14) | Uzņemtās saistības noguldīt naudas līdzekļus Valsts kasē (turpmāk tekstā “Saistības”) (9) tika noteiktas 2005. gada 23. decembra Likumā Nr. 266 (10) (turpmāk tekstā “2005. gada likums”), savukārt atlīdzība tika piešķirta, pamatojoties uz 2006. gada 23. februārī pieņemto nolīgumu starp Itāliju un PI (turpmāk tekstā “Nolīgums”). |
| --- | --- |

(14)

Uzņemtās saistības noguldīt naudas līdzekļus Valsts kasē (turpmāk tekstā “Saistības”) (9) tika noteiktas 2005. gada 23. decembra Likumā Nr. 266 (10) (turpmāk tekstā “2005. gada likums”), savukārt atlīdzība tika piešķirta, pamatojoties uz 2006. gada 23. februārī pieņemto nolīgumu starp Itāliju un PI (turpmāk tekstā “Nolīgums”).

9

10

PI

| (15) | Pēc 2003. gada 5. decembra Dekrēta (11) attiecības starp PI un Valsts kasi var aprakstīt ar šādu shēmu: |
| --- | --- |

(15)

Pēc 2003. gada 5. decembra Dekrēta (11) attiecības starp PI un Valsts kasi var aprakstīt ar šādu shēmu:

11

PI

Image 2

| (16) | Ar 2005. gada likumu tika noteikts, ka procenti, ko maksā uzņēmumam PI par noguldījumiem Valsts kasē, ir jānosaka starp Itāliju un PI saskaņā ar tirgus parametriem. |
| --- | --- |

(16)

Ar 2005. gada likumu tika noteikts, ka procenti, ko maksā uzņēmumam PI par noguldījumiem Valsts kasē, ir jānosaka starp Itāliju un PI saskaņā ar tirgus parametriem.

PI

PI

| (17) | Saskaņā ar 2005. gada likumu Nolīgumā tika definēti konkrēti procentu likmes noteikšanas mehānismi triju gadu laikposmam; tas stājās spēkā 2006. gada 4. aprīlī (12) ar atpakaļejošu spēku no 2005. gada 1. janvāra. Gada procentu likme pamatā tika aprēķināta kā Itālijas valdības obligāciju (13) vidējais svērtais ienesīgums 30 gados (80 %) un 10 gados (10 %) un divpadsmit mēnešu valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmju (14) (10 %) ienesīgums. Valsts vērtspapīru un Valsts kases obligāciju gada likmes, kas Nolīgumā izmantotas kā atsauce, tika iegūtas kā 24 kotācijas vērtību vienkāršs vidējais rādītājs; šīs kotācijas vērtības katra mēneša 1. un 15. datumā paziņoja MTS SpA (uzņēmums, kas nodrošina Itālijas valsts obligāciju un citu noteikta termiņa vērtspapīru elektronisko vairumtirdzniecību). Tādējādi peldošo indeksāciju nodrošināja noteikums, ka ik pēc 15 dienām notiek parametru atiestatīšana. Turklāt gadījumā, ja būtiski mainītos likmju līkne (piem., mainoties attiecībai starp ilgtermiņa un īstermiņa likmēm), PI varētu pārskatīt aprēķina shēmu. Jebkura līgumslēdzēja puse Nolīgumu varēja atcelt katra gada beigās, 6 mēnešus iepriekš par to paziņojot. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar 2005. gada likumu Nolīgumā tika definēti konkrēti procentu likmes noteikšanas mehānismi triju gadu laikposmam; tas stājās spēkā 2006. gada 4. aprīlī (12) ar atpakaļejošu spēku no 2005. gada 1. janvāra. Gada procentu likme pamatā tika aprēķināta kā Itālijas valdības obligāciju (13) vidējais svērtais ienesīgums 30 gados (80 %) un 10 gados (10 %) un divpadsmit mēnešu valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmju (14) (10 %) ienesīgums. Valsts vērtspapīru un Valsts kases obligāciju gada likmes, kas Nolīgumā izmantotas kā atsauce, tika iegūtas kā 24 kotācijas vērtību vienkāršs vidējais rādītājs; šīs kotācijas vērtības katra mēneša 1. un 15. datumā paziņoja MTS SpA (uzņēmums, kas nodrošina Itālijas valsts obligāciju un citu noteikta termiņa vērtspapīru elektronisko vairumtirdzniecību). Tādējādi peldošo indeksāciju nodrošināja noteikums, ka ik pēc 15 dienām notiek parametru atiestatīšana. Turklāt gadījumā, ja būtiski mainītos likmju līkne (piem., mainoties attiecībai starp ilgtermiņa un īstermiņa likmēm), PI varētu pārskatīt aprēķina shēmu. Jebkura līgumslēdzēja puse Nolīgumu varēja atcelt katra gada beigās, 6 mēnešus iepriekš par to paziņojot.

12

13

14

MTS SpA

PI

| (18) | Procentu likme 2005., 2006. un 2007. gadā attiecīgi bija 3,9 %, 4,25 % un 4,7 %. |
| --- | --- |

(18)

Procentu likme 2005., 2006. un 2007. gadā attiecīgi bija 3,9 %, 4,25 % un 4,7 %.

| (19) | Ar 2006. gada 27. decembra Likumu Nr. 296 (turpmāk tekstā “2006. gada likums”) (15) Itālija grozīja 2005. gada likumu. 2006. gada likumā tika definēts jauns investīciju satvars, proti, tika atcelta prasība, ka PI nogulda naudas līdzekļus, kas iegūti privātiem klientiem piederošos pasta norēķinu kontos (t. i., kontos, kas nepieder valsts pārvaldei), un šie naudas līdzekļi PI bija jāiegulda eurozonas valsts obligācijās (16). Pamatojoties uz 2006. gada likumu, jaunais investīciju satvars tika pakāpeniski īstenots 2007. gadā un pabeigts līdz minētā gada beigām. |
| --- | --- |

(19)

Ar 2006. gada 27. decembra Likumu Nr. 296 (turpmāk tekstā “2006. gada likums”) (15) Itālija grozīja 2005. gada likumu. 2006. gada likumā tika definēts jauns investīciju satvars, proti, tika atcelta prasība, ka PI nogulda naudas līdzekļus, kas iegūti privātiem klientiem piederošos pasta norēķinu kontos (t. i., kontos, kas nepieder valsts pārvaldei), un šie naudas līdzekļi PI bija jāiegulda eurozonas valsts obligācijās (16). Pamatojoties uz 2006. gada likumu, jaunais investīciju satvars tika pakāpeniski īstenots 2007. gadā un pabeigts līdz minētā gada beigām.

15

PI

PI

16

2.3.   2008. gada lēmums

2008. gada lēmums

| (20) | Komisija 2008. gada lēmumā secināja, ka izvērtējamais pasākums (t. i., atlīdzība, ko Valsts kase piešķīra uzņēmumam PI saskaņā ar Nolīgumu) ir ar iekšējo tirgu nesaderīgs valsts atbalsts, un uzdeva nekavējoties un faktiski to atgūt. |
| --- | --- |

(20)

Komisija 2008. gada lēmumā secināja, ka izvērtējamais pasākums (t. i., atlīdzība, ko Valsts kase piešķīra uzņēmumam PI saskaņā ar Nolīgumu) ir ar iekšējo tirgu nesaderīgs valsts atbalsts, un uzdeva nekavējoties un faktiski to atgūt.

PI

2.3.1.   Piesardzīgs privāts aizņēmējs

Piesardzīgs privāts aizņēmējs

| (21) | Lai noteiktu, vai 2008. gada lēmumā ir bijušas priekšrocības LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisija salīdzināja procentu likmi, ko Valsts kase samaksāja PI saskaņā ar Nolīgumu (turpmāk tekstā “Nolīguma likme”), un procentu likmi, ko līdzīgā situācijā tirgus apstākļos būtu samaksājis piesardzīgs privāts aizņēmējs (turpmāk tekstā “piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirta likme”). |
| --- | --- |

(21)

Lai noteiktu, vai 2008. gada lēmumā ir bijušas priekšrocības LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisija salīdzināja procentu likmi, ko Valsts kase samaksāja PI saskaņā ar Nolīgumu (turpmāk tekstā “Nolīguma likme”), un procentu likmi, ko līdzīgā situācijā tirgus apstākļos būtu samaksājis piesardzīgs privāts aizņēmējs (turpmāk tekstā “piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirta likme”).

PI

| (22) | Kā skaidrots 2008. gada lēmuma 119. apsvērumā, nosakot atlīdzību par noguldījumiem, piesardzīgs privāts aizņēmējs būtu pamatā izvērtējis šādus elementus:






  a) | noguldīto līdzekļu bruto apmērs; |
| --- | --- | --- |

(22)

Kā skaidrots 2008. gada lēmuma 119. apsvērumā, nosakot atlīdzību par noguldījumiem, piesardzīgs privāts aizņēmējs būtu pamatā izvērtējis šādus elementus:

a)

noguldīto līdzekļu bruto apmērs;

| b) | noguldīto līdzekļu stabilitāte; |
| --- | --- |

b)

noguldīto līdzekļu stabilitāte;

| c) | noguldījumu vidējais ilgums/termiņš un to izmaiņas; kā arī |
| --- | --- |

c)

noguldījumu vidējais ilgums/termiņš un to izmaiņas; kā arī

| d) | finanšu riski, kas rodas. |
| --- | --- |

d)

finanšu riski, kas rodas.

| (23) | Attiecībā uz noguldīto līdzekļu bruto apmēru Komisija 2008. gada lēmumā uzskatīja, ka kopējais apmērs ir 35 miljardi EUR, kas ir būtiska summa no viena aizdevēja. Tomēr Komisija atzīmēja, ka summa, ko PI ir noguldījusi Valsts kasē, ir tikai 2,8 % no 2005. gada beigās neapmaksāto valsts vērtspapīru summas. Turklāt šajā laikposmā Itālijas valsts obligāciju emisija pārsniedza pieprasījumu. Tāpēc nebija norāžu par naudas līdzekļu nepietiekamību tirgū un par to, ka PI noguldījumi bija noderīgi, lai pārvarētu šādu nepietiekamību (2008. gada lēmuma 124. apsvērums). |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz noguldīto līdzekļu bruto apmēru Komisija 2008. gada lēmumā uzskatīja, ka kopējais apmērs ir 35 miljardi EUR, kas ir būtiska summa no viena aizdevēja. Tomēr Komisija atzīmēja, ka summa, ko PI ir noguldījusi Valsts kasē, ir tikai 2,8 % no 2005. gada beigās neapmaksāto valsts vērtspapīru summas. Turklāt šajā laikposmā Itālijas valsts obligāciju emisija pārsniedza pieprasījumu. Tāpēc nebija norāžu par naudas līdzekļu nepietiekamību tirgū un par to, ka PI noguldījumi bija noderīgi, lai pārvarētu šādu nepietiekamību (2008. gada lēmuma 124. apsvērums).

PI

PI

| (24) | Attiecībā uz noguldījumu stabilitāti Komisija uzskatīja, ka 10 % no noguldījumiem pasta norēķinu kontā varētu uzskatīt par svārstīgiem un 90 % – par nemainīgiem (2008. gada lēmuma 133. apsvērums). |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz noguldījumu stabilitāti Komisija uzskatīja, ka 10 % no noguldījumiem pasta norēķinu kontā varētu uzskatīt par svārstīgiem un 90 % – par nemainīgiem (2008. gada lēmuma 133. apsvērums).

| (25) | Attiecībā uz noguldījumu vidējo ilgumu/termiņu Komisija nošķīra līdzekļu aktīvo pārvaldību, kas būtu bijusi iespējama, ja nebūtu Nolīguma, un līdzekļu pasīvo pārvaldību, kas rodas Saistību rezultātā. Piesardzīgam privātam aizņēmējam vajadzētu sagaidīt, ka Saistības būtu jāmaina, ilgākais, piecos gados, un tas būtu to ņēmis vērā, nosakot aizdevuma procentu. Komisija norādīja, ka līdzekļu aktīvas pārvaldības gadījumā pasta norēķinu kontos kopumā iegūto līdzekļu vidējais maksājuma termiņš bija nedaudz mazāks par pieciem gadiem. Attiecīgi piesardzīgs privāts aizņēmējs attiecībā uz atlīdzību par noguldījumu nemainīgo daļu tirgus apstākļos par pamatu ņemtu piecu gadu obligāciju ienesīgumu (nevis 10 vai 30 gadu ienesīgumu, kā noteikts Nolīgumā). Attiecībā uz noguldījumu svārstīgo daļu piesardzīgs privāts aizņēmējs atlīdzību plānotu, pamatojoties uz atlīdzību par trīs mēnešu Valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmēm (nevis 12 mēnešu valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmēm, kā noteikts Nolīgumā). |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz noguldījumu vidējo ilgumu/termiņu Komisija nošķīra līdzekļu aktīvo pārvaldību, kas būtu bijusi iespējama, ja nebūtu Nolīguma, un līdzekļu pasīvo pārvaldību, kas rodas Saistību rezultātā. Piesardzīgam privātam aizņēmējam vajadzētu sagaidīt, ka Saistības būtu jāmaina, ilgākais, piecos gados, un tas būtu to ņēmis vērā, nosakot aizdevuma procentu. Komisija norādīja, ka līdzekļu aktīvas pārvaldības gadījumā pasta norēķinu kontos kopumā iegūto līdzekļu vidējais maksājuma termiņš bija nedaudz mazāks par pieciem gadiem. Attiecīgi piesardzīgs privāts aizņēmējs attiecībā uz atlīdzību par noguldījumu nemainīgo daļu tirgus apstākļos par pamatu ņemtu piecu gadu obligāciju ienesīgumu (nevis 10 vai 30 gadu ienesīgumu, kā noteikts Nolīgumā). Attiecībā uz noguldījumu svārstīgo daļu piesardzīgs privāts aizņēmējs atlīdzību plānotu, pamatojoties uz atlīdzību par trīs mēnešu Valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmēm (nevis 12 mēnešu valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmēm, kā noteikts Nolīgumā).

| (26) | Attiecībā uz finansiāliem riskiem, kas saistīti ar noguldījumiem no pasta norēķinu kontiem, Komisija atzīmēja, ka likviditātes risku pilnībā uzņemas aizņēmējs (t. i., Valsts kase), nevis PI. Saskaņā ar Nolīgumu, ja noguldītāji izņem savu naudu no pasta norēķinu kontiem, Valsts kasei būtu jāsniedz uzņēmumam PI prasītā summa tādā pašā apmērā. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz finansiāliem riskiem, kas saistīti ar noguldījumiem no pasta norēķinu kontiem, Komisija atzīmēja, ka likviditātes risku pilnībā uzņemas aizņēmējs (t. i., Valsts kase), nevis PI. Saskaņā ar Nolīgumu, ja noguldītāji izņem savu naudu no pasta norēķinu kontiem, Valsts kasei būtu jāsniedz uzņēmumam PI prasītā summa tādā pašā apmērā.

PI

PI

| (27) | Komisija secināja (2008. gada lēmuma 178. apsvērumā), ka Nolīguma likme pārsniedz piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirto likmi par 1,09 % 2005. gadā, 0,65 % 2006. gadā un 0,47 % 2007. gadā. Komisija tāpēc secināja, ka minētais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(27)

Komisija secināja (2008. gada lēmuma 178. apsvērumā), ka Nolīguma likme pārsniedz piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirto likmi par 1,09 % 2005. gadā, 0,65 % 2006. gadā un 0,47 % 2007. gadā. Komisija tāpēc secināja, ka minētais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

2.3.2.   PI īstenotās ieguldījumu politikas analīze gadījumā, ja nebūtu Saistību

PI īstenotās ieguldījumu politikas analīze gadījumā, ja nebūtu Saistību

| (28) | Ad abundatiam Komisija savā novērtējumā aplūkoja, kādas alternatīvas ieguldījumu iespējas Itālija ieteica uzņēmumam PI gadījumā, ja nebūtu Saistību, proti, PI veikti ieguldījumi, izmantojot līdzekļus, kas iegūti ar PI apdrošināšanas darbību starpniecību, Poste Vita SpA, un alternatīvas līdzekļu aktīvas pārvaldības stratēģijas. Šajā kontekstā Komisija analizēja, vai šie alternatīvie ieguldījumi PI sniegtu līdzīgu vai augstāku ienesīgumu nekā Nolīgumā noteiktais ieguldījums. |
| --- | --- |

(28)

Ad abundatiam Komisija savā novērtējumā aplūkoja, kādas alternatīvas ieguldījumu iespējas Itālija ieteica uzņēmumam PI gadījumā, ja nebūtu Saistību, proti, PI veikti ieguldījumi, izmantojot līdzekļus, kas iegūti ar PI apdrošināšanas darbību starpniecību, Poste Vita SpA, un alternatīvas līdzekļu aktīvas pārvaldības stratēģijas. Šajā kontekstā Komisija analizēja, vai šie alternatīvie ieguldījumi PI sniegtu līdzīgu vai augstāku ienesīgumu nekā Nolīgumā noteiktais ieguldījums.

Ad abundatiam

PI

PI

PI

Poste Vita SpA

PI

| (29) | Komisija secināja, ka šie alternatīvie ieguldījumi no riska/peļņas perspektīvas PI nesniegtu līdzīgu vai augstāku ienesīgumu nekā Nolīgumā noteiktais ieguldījums. |
| --- | --- |

(29)

Komisija secināja, ka šie alternatīvie ieguldījumi no riska/peļņas perspektīvas PI nesniegtu līdzīgu vai augstāku ienesīgumu nekā Nolīgumā noteiktais ieguldījums.

PI

2.4.   2008. gada lēmuma atcelšana – 2013. gada nolēmums

2008. gada lēmuma atcelšana – 2013. gada nolēmums

| (30) | Ar 2013. gada nolēmumu Vispārējā tiesa atcēla 2008. gada lēmumu. |
| --- | --- |

(30)

Ar 2013. gada nolēmumu Vispārējā tiesa atcēla 2008. gada lēmumu.

| (31) | Vispārējā tiesa nolēma, ka tas vien, ka eksistē pozitīva starpība starp Nolīguma likmi un piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirtu likmi, nebija pietiekami, lai pierādītu, ka PI ir sniegtas priekšrocības. |
| --- | --- |

(31)

Vispārējā tiesa nolēma, ka tas vien, ka eksistē pozitīva starpība starp Nolīguma likmi un piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirtu likmi, nebija pietiekami, lai pierādītu, ka PI ir sniegtas priekšrocības.

PI

| (32) | Vispārējā tiesa konstatēja, ka piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirto likmi Komisija bija aplēsusi, pamatojoties uz četriem šā lēmuma 22. apsvērumā aprakstītajiem parametriem. Šajos apstākļos Vispārējā tiesa secināja, ka likme, kas piešķirta piesardzīgam privātam aizņēmējam, nav tirgus likme (17). |
| --- | --- |

(32)

Vispārējā tiesa konstatēja, ka piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirto likmi Komisija bija aplēsusi, pamatojoties uz četriem šā lēmuma 22. apsvērumā aprakstītajiem parametriem. Šajos apstākļos Vispārējā tiesa secināja, ka likme, kas piešķirta piesardzīgam privātam aizņēmējam, nav tirgus likme (17).

17

| (33) | Vispārējā tiesa atzīmēja, ka, pat ja piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirtā likme nav bijusi tirgus likmes līmenī, PI varētu gūt labumu no priekšrocībām vienīgi tad, ja Nolīguma likme būtu bijusi augstāka nekā peļņa, ko PI varētu pamatoti iegūt, ja nebūtu Saistību. |
| --- | --- |

(33)

Vispārējā tiesa atzīmēja, ka, pat ja piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirtā likme nav bijusi tirgus likmes līmenī, PI varētu gūt labumu no priekšrocībām vienīgi tad, ja Nolīguma likme būtu bijusi augstāka nekā peļņa, ko PI varētu pamatoti iegūt, ja nebūtu Saistību.

PI

PI

| (34) | Vispārējā tiesa noteica, ka Komisija nevarēja secināt, ka pasākums devis priekšrocības PI, aktīvi neparādot, ka tad, ja nebūtu Saistību, PI nevarētu gūt lielāku atdevi, ieguldot pasta norēķinu kontos noguldītos līdzekļus, salīdzinājumā ar Nolīguma likmi. |
| --- | --- |

(34)

Vispārējā tiesa noteica, ka Komisija nevarēja secināt, ka pasākums devis priekšrocības PI, aktīvi neparādot, ka tad, ja nebūtu Saistību, PI nevarētu gūt lielāku atdevi, ieguldot pasta norēķinu kontos noguldītos līdzekļus, salīdzinājumā ar Nolīguma likmi.

PI

PI

| (35) | Vispārējā tiesa secināja, ka Komisija ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu 2008. gada lēmumā, secinot, ka pasākums ir sniedzis uzņēmumam PI priekšrocības, pamatojoties uz pozitīvu starpību starp Nolīguma likmi un piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirto likmi. |
| --- | --- |

(35)

Vispārējā tiesa secināja, ka Komisija ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu 2008. gada lēmumā, secinot, ka pasākums ir sniedzis uzņēmumam PI priekšrocības, pamatojoties uz pozitīvu starpību starp Nolīguma likmi un piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirto likmi.

PI

| (36) | Vispārējā tiesa uzskatīja, ka iemesli, ko izvirzīja Komisija, lai apstrīdētu Itālijas norādīto elementu būtiskumu, nav pietiekami pamatoti. |
| --- | --- |

(36)

Vispārējā tiesa uzskatīja, ka iemesli, ko izvirzīja Komisija, lai apstrīdētu Itālijas norādīto elementu būtiskumu, nav pietiekami pamatoti.

| (37) | Vispārējā tiesa arī atzīmēja, ka Komisija bija novērtējusi ad abundatiam peļņu, kas iegūta no ieguldījumiem, kurus veicis PI ar naudas līdzekļiem, kas iegūti ar tā apdrošināšanas darbību starpniecību, un peļņu, kas radīta līdzekļu aktīvas pārvaldības stratēģijas ietvaros, un bija secinājusi, ka no riska/peļņas perspektīvas šīs ieguldījumu alternatīvās stratēģijas nebūtu radījušas procentu likmes, kas ir līdzīgas vai augstākas par Nolīgumā noteiktajām attiecīgajā laikposmā. |
| --- | --- |

(37)

Vispārējā tiesa arī atzīmēja, ka Komisija bija novērtējusi ad abundatiam peļņu, kas iegūta no ieguldījumiem, kurus veicis PI ar naudas līdzekļiem, kas iegūti ar tā apdrošināšanas darbību starpniecību, un peļņu, kas radīta līdzekļu aktīvas pārvaldības stratēģijas ietvaros, un bija secinājusi, ka no riska/peļņas perspektīvas šīs ieguldījumu alternatīvās stratēģijas nebūtu radījušas procentu likmes, kas ir līdzīgas vai augstākas par Nolīgumā noteiktajām attiecīgajā laikposmā.

ad abundatiam

PI

| (38) | Vispārējā tiesa novērtēja, vai Komisija, balstoties uz Itālijas piedāvāto ieguldījumu alternatīvo stratēģiju novērtēšanu, bija pareizi secinājusi, ka pasākums ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(38)

Vispārējā tiesa novērtēja, vai Komisija, balstoties uz Itālijas piedāvāto ieguldījumu alternatīvo stratēģiju novērtēšanu, bija pareizi secinājusi, ka pasākums ir valsts atbalsts.

| (39) | Vispārējā tiesa nosprieda, ka maksas saistībā ar pasta norēķinu kontu un apdrošināšanas produktu pārvaldību neattiecās uz Nolīguma likmes radītās peļņas un ar alternatīvajām ieguldījumu stratēģijām radītās peļņas salīdzinājumu. Tādējādi Tiesa nosprieda, ka Komisija bija kļūdījusies, atskaitot šīs maksas, un ka ar Nolīguma likmi radītās peļņas salīdzinājums ar peļņu, no kuras tika atskaitītas šīs ar apdrošināšanas produktiem saistītās pārvaldības maksas, neattiecas uz pasākuma novērtējumu, lai noteiktu, vai tas ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(39)

Vispārējā tiesa nosprieda, ka maksas saistībā ar pasta norēķinu kontu un apdrošināšanas produktu pārvaldību neattiecās uz Nolīguma likmes radītās peļņas un ar alternatīvajām ieguldījumu stratēģijām radītās peļņas salīdzinājumu. Tādējādi Tiesa nosprieda, ka Komisija bija kļūdījusies, atskaitot šīs maksas, un ka ar Nolīguma likmi radītās peļņas salīdzinājums ar peļņu, no kuras tika atskaitītas šīs ar apdrošināšanas produktiem saistītās pārvaldības maksas, neattiecas uz pasākuma novērtējumu, lai noteiktu, vai tas ir valsts atbalsts.

| (40) | Attiecībā uz līdzekļu aktīvās pārvaldības stratēģiju Vispārējā tiesa noteica, ka Komisija nevarēja jēgpilni salīdzināt Nolīguma likmi un peļņu, kas iegūta ar līdzekļu aktīvās pārvaldības stratēģiju, koncentrējoties uz ierobežotu trīs gadu laikposmu, jo tas reprezentatīvi neparāda peļņu, kas tiek iegūta ar līdzekļu aktīvās pārvaldības stratēģiju. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz līdzekļu aktīvās pārvaldības stratēģiju Vispārējā tiesa noteica, ka Komisija nevarēja jēgpilni salīdzināt Nolīguma likmi un peļņu, kas iegūta ar līdzekļu aktīvās pārvaldības stratēģiju, koncentrējoties uz ierobežotu trīs gadu laikposmu, jo tas reprezentatīvi neparāda peļņu, kas tiek iegūta ar līdzekļu aktīvās pārvaldības stratēģiju.

| (41) | Turklāt Vispārējā tiesa nosprieda, ka kapitāla pieaugums ir svarīgs līdzekļu aktīvās pārvaldības stratēģijas parametrs un to nevar neņemt vērā, analizējot pasākuma atbilstību iekšējam tirgum. Komisija bija apgalvojusi, ka kapitāla pieaugums nebūtu jāiekļauj analīzē, jo to nevar paredzēt ex-ante, un tāpēc ar līdzekļu aktīvās pārvaldības stratēģiju iegūtā peļņa pēc kapitāla pieauguma atskaitīšanas ir zemāka nekā Nolīguma likme vai piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirtā likme. |
| --- | --- |

(41)

Turklāt Vispārējā tiesa nosprieda, ka kapitāla pieaugums ir svarīgs līdzekļu aktīvās pārvaldības stratēģijas parametrs un to nevar neņemt vērā, analizējot pasākuma atbilstību iekšējam tirgum. Komisija bija apgalvojusi, ka kapitāla pieaugums nebūtu jāiekļauj analīzē, jo to nevar paredzēt ex-ante, un tāpēc ar līdzekļu aktīvās pārvaldības stratēģiju iegūtā peļņa pēc kapitāla pieauguma atskaitīšanas ir zemāka nekā Nolīguma likme vai piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirtā likme.

ex-ante

| (42) | Vispārējā tiesa nosprieda, ka tas, ka ar līdzekļu aktīvās pārvaldības stratēģiju iegūtā peļņa pēc kapitāla pieauguma atskaitīšanas ir zemāka nekā Nolīguma likme, neattiecas uz priekšrocību esamības noteikšanu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(42)

Vispārējā tiesa nosprieda, ka tas, ka ar līdzekļu aktīvās pārvaldības stratēģiju iegūtā peļņa pēc kapitāla pieauguma atskaitīšanas ir zemāka nekā Nolīguma likme, neattiecas uz priekšrocību esamības noteikšanu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (43) | Vispārējā tiesa nosprieda, ka Komisijas 2008. gada lēmumā sniegtais secinājums par to, ka tad, ja nebūtu Saistību, PI nespētu iegūt peļņu, kas ir vienāda vai augstāka par Nolīguma likmi, ir bijis balstīts uz kļūdainu vai nepareizu informāciju. |
| --- | --- |

(43)

Vispārējā tiesa nosprieda, ka Komisijas 2008. gada lēmumā sniegtais secinājums par to, ka tad, ja nebūtu Saistību, PI nespētu iegūt peļņu, kas ir vienāda vai augstāka par Nolīguma likmi, ir bijis balstīts uz kļūdainu vai nepareizu informāciju.

PI

| (44) | Tāpēc Vispārējā tiesa atcēla 2008. gada lēmumu. Minētais 2013. gada nolēmums netika pārsūdzēts. |
| --- | --- |

(44)

Tāpēc Vispārējā tiesa atcēla 2008. gada lēmumu. Minētais 2013. gada nolēmums netika pārsūdzēts.

3.   Ieinteresēto personu apsvērumi

Ieinteresēto personu apsvērumi

3.1.   
  ABI apsvērumi

ABI

| (45) | ABI savā 2006. gada 27. decembra vēstulē iesniedza šādus apsvērumus:






  a) | ABI norādīja, ka Valsts kasē noguldītie līdzekļi ir parāds, ko Valsts kase apmaksā nākamajā gadā pēc noguldījuma veikšanas. Kā Komisija apgalvoja lēmumā par procedūras sākšanu (18), ar noguldītajiem līdzekļiem saistītos likviditātes riskus uzņemtos Valsts kase, nevis PI. Tas nozīmētu, ka gadījumā, ja gadu no gada samazinātos noguldīto līdzekļu apmērs, Valsts kasei būtu uzņēmumam PI jāatlīdzina gan piemērojot Nolīgumā noteikto likmi, gan par noguldīto summu starpību. |
| --- | --- | --- |

(45)

ABI savā 2006. gada 27. decembra vēstulē iesniedza šādus apsvērumus:

ABI

a)

ABI norādīja, ka Valsts kasē noguldītie līdzekļi ir parāds, ko Valsts kase apmaksā nākamajā gadā pēc noguldījuma veikšanas. Kā Komisija apgalvoja lēmumā par procedūras sākšanu (18), ar noguldītajiem līdzekļiem saistītos likviditātes riskus uzņemtos Valsts kase, nevis PI. Tas nozīmētu, ka gadījumā, ja gadu no gada samazinātos noguldīto līdzekļu apmērs, Valsts kasei būtu uzņēmumam PI jāatlīdzina gan piemērojot Nolīgumā noteikto likmi, gan par noguldīto summu starpību.

ABI

18

PI

PI

| b) | Saskaņā ar ABI pausto Valsts kases kontā iegūtie naudas līdzekļi ir īstermiņa naudas līdzekļi. Turklāt tos izmanto parasto budžeta vajadzību finansēšanai. |
| --- | --- |

b)

Saskaņā ar ABI pausto Valsts kases kontā iegūtie naudas līdzekļi ir īstermiņa naudas līdzekļi. Turklāt tos izmanto parasto budžeta vajadzību finansēšanai.

ABI

| c) | Pamatojoties uz 2003. gada 5. decembra Ministrijas dekrētu (sk. 15. apsvērumu), CDP Valsts kasē atvēra divus norēķinu kontus, piemērojot mainīgu procentu likmi, kas ir vienāda ar vienkāršu vidējo rādītāju starp 6 mēnešu Valsts iekšējā aizņēmuma bruto parādzīmju procentu likmi un Rendistato procentu likmi (19). |
| --- | --- |

c)

Pamatojoties uz 2003. gada 5. decembra Ministrijas dekrētu (sk. 15. apsvērumu), CDP Valsts kasē atvēra divus norēķinu kontus, piemērojot mainīgu procentu likmi, kas ir vienāda ar vienkāršu vidējo rādītāju starp 6 mēnešu Valsts iekšējā aizņēmuma bruto parādzīmju procentu likmi un Rendistato procentu likmi (19).

CDP

Rendistato

19

| d) | Visbeidzot, lai novērtētu, vai atlīdzība uzņēmumam PI par Valsts kasē noguldītajiem naudas līdzekļiem ir valsts atbalsts, procentu likme, kas noteikta uzņēmumam PI, būtu jāsalīdzina ar valsts iekšējā aizņēmuma īstermiņa (12 mēnešu) parādzīmju procentu likmi. 2005. gada janvārī valsts iekšējā aizņēmuma 12 mēnešu parādzīmju procentu likme bija 2,21 %, un tas nozīmē, ka atlīdzība uzņēmumam PI varētu būt pārvērtēta par 1,69 %. |
| --- | --- |

d)

Visbeidzot, lai novērtētu, vai atlīdzība uzņēmumam PI par Valsts kasē noguldītajiem naudas līdzekļiem ir valsts atbalsts, procentu likme, kas noteikta uzņēmumam PI, būtu jāsalīdzina ar valsts iekšējā aizņēmuma īstermiņa (12 mēnešu) parādzīmju procentu likmi. 2005. gada janvārī valsts iekšējā aizņēmuma 12 mēnešu parādzīmju procentu likme bija 2,21 %, un tas nozīmē, ka atlīdzība uzņēmumam PI varētu būt pārvērtēta par 1,69 %.

PI

PI

PI

3.2.   Itālijas apsvērumi

Itālijas apsvērumi

| (46) | Itālija iesniedza vairākus argumentus savās vēstulēs, kas datētas ar 2006. gada 31. oktobri un 29. decembri, 2007. gada 16. februāri, 30. martu, 2. aprīli, 1. jūniju un 27. novembri, 2008. gada 29. februāri, 7. martu un 23. aprīli. |
| --- | --- |

(46)

Itālija iesniedza vairākus argumentus savās vēstulēs, kas datētas ar 2006. gada 31. oktobri un 29. decembri, 2007. gada 16. februāri, 30. martu, 2. aprīli, 1. jūniju un 27. novembri, 2008. gada 29. februāri, 7. martu un 23. aprīli.

| (47) | Pirmkārt, Itālija atgādināja, ka 2005. gada likumā un Nolīgumā tika noteikts, ka naudas procentu likme, ko maksā uzņēmumam PI, ir jānosaka saskaņā ar tirgus parametriem. Itālija uzskata, ka šādi procenti nav radījuši priekšrocības. |
| --- | --- |

(47)

Pirmkārt, Itālija atgādināja, ka 2005. gada likumā un Nolīgumā tika noteikts, ka naudas procentu likme, ko maksā uzņēmumam PI, ir jānosaka saskaņā ar tirgus parametriem. Itālija uzskata, ka šādi procenti nav radījuši priekšrocības.

PI

3.2.1.   Pasta norēķinu kontos noguldīto summu izmaiņas

Pasta norēķinu kontos noguldīto summu izmaiņas

| (48) | Otrkārt, Itālija apgalvoja, ka pasta norēķinu konti būtu jāsalīdzina ar banku norēķinu kontiem tikai no 2001. gada, kad tika izlaists jaunais produkts “Conto BancoPosta”. Līdz 2001. gadam Valsts kasē noguldītās summas bija mainīgas, piemēram, 20. gadsimta 90. gadu beigās bija būtisks noguldījumu samazinājums norēķinu kontos, jo īpaši laikposmā no 1996. gada līdz 1997. gadam, un tā rezultātā tika pieņemts 1996. gada 23. decembra Likums Nr. 662, saskaņā ar kuru tika uzdots slēgt Valsts kases izmantotos kontus, lai izmaksātu valsts pensijas. Šīs slēgšanas rezultātā noguldījumu apjoms samazinājās apmēram par 11 miljardiem EUR (uz 1997. gada 1. janvāri). Itālija norādīja, ka ir grūti noteikt šādu izmaiņu precīzu cēloni eksogēnu politisko faktoru dēļ un tādēļ, ka PI tajā laikā bija valsts institūcija. Kad 1998. gadā PI tika pārveidots par valsts uzņēmumu, Valsts kasē noguldīto līdzekļu apmērs regulāri un nepārtraukti pieauga. |
| --- | --- |

(48)

Otrkārt, Itālija apgalvoja, ka pasta norēķinu konti būtu jāsalīdzina ar banku norēķinu kontiem tikai no 2001. gada, kad tika izlaists jaunais produkts “Conto BancoPosta”. Līdz 2001. gadam Valsts kasē noguldītās summas bija mainīgas, piemēram, 20. gadsimta 90. gadu beigās bija būtisks noguldījumu samazinājums norēķinu kontos, jo īpaši laikposmā no 1996. gada līdz 1997. gadam, un tā rezultātā tika pieņemts 1996. gada 23. decembra Likums Nr. 662, saskaņā ar kuru tika uzdots slēgt Valsts kases izmantotos kontus, lai izmaksātu valsts pensijas. Šīs slēgšanas rezultātā noguldījumu apjoms samazinājās apmēram par 11 miljardiem EUR (uz 1997. gada 1. janvāri). Itālija norādīja, ka ir grūti noteikt šādu izmaiņu precīzu cēloni eksogēnu politisko faktoru dēļ un tādēļ, ka PI tajā laikā bija valsts institūcija. Kad 1998. gadā PI tika pārveidots par valsts uzņēmumu, Valsts kasē noguldīto līdzekļu apmērs regulāri un nepārtraukti pieauga.

PI

PI

3.2.2.   Nolīguma būtība

Nolīguma būtība

| (49) | Itālija norādīja, ka ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Valsts kasi un PI, tika pārredzamā veidā regulētas to finansiālās attiecības. No vienas puses, Nolīguma termiņš bija trīs gadi un tas bija bez laika ierobežojuma; no otras puses, Nolīgumā tika paredzēts, ka jebkura līgumslēdzēja puse var anulēt līgumu, ja tirgus apstākļi vairs negarantē tā mehānisma saskanību, kuru izmanto, lai aprēķinātu atlīdzību par noguldījumu. |
| --- | --- |

(49)

Itālija norādīja, ka ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Valsts kasi un PI, tika pārredzamā veidā regulētas to finansiālās attiecības. No vienas puses, Nolīguma termiņš bija trīs gadi un tas bija bez laika ierobežojuma; no otras puses, Nolīgumā tika paredzēts, ka jebkura līgumslēdzēja puse var anulēt līgumu, ja tirgus apstākļi vairs negarantē tā mehānisma saskanību, kuru izmanto, lai aprēķinātu atlīdzību par noguldījumu.

PI

| (50) | Itālija norādīja, ka Nolīgumā izvēlētā peldošā procentu likme palīdzēja nodrošināt atbilstību tirgus likmei. Proti, peldošā procentu likme Valsts kasei ir taisnīga likme, jo tā ietver Valsts kasei piemērojamās izmaksas atbilstīgi alternatīvu finanšu avotu, piemēram, vidējā termiņa/ilgtermiņa parāda, izmaksām. |
| --- | --- |

(50)

Itālija norādīja, ka Nolīgumā izvēlētā peldošā procentu likme palīdzēja nodrošināt atbilstību tirgus likmei. Proti, peldošā procentu likme Valsts kasei ir taisnīga likme, jo tā ietver Valsts kasei piemērojamās izmaksas atbilstīgi alternatīvu finanšu avotu, piemēram, vidējā termiņa/ilgtermiņa parāda, izmaksām.

| (51) | Itālija norāda, ka kopš 2007. gada PI ir pieņēmis konservatīvu pieeju attiecībā uz aktīvu savu naudas līdzekļu pārvaldību, un tas atšķiras no Nolīgumā ietvertās pieejas, jo ļauj PI veidot portfeli, pamatojoties uz aktīvu piešķīrumu saskaņā ar uzņēmuma mērķiem un finanšu stratēģiju. |
| --- | --- |

(51)

Itālija norāda, ka kopš 2007. gada PI ir pieņēmis konservatīvu pieeju attiecībā uz aktīvu savu naudas līdzekļu pārvaldību, un tas atšķiras no Nolīgumā ietvertās pieejas, jo ļauj PI veidot portfeli, pamatojoties uz aktīvu piešķīrumu saskaņā ar uzņēmuma mērķiem un finanšu stratēģiju.

PI

PI

3.2.3.   Izmaiņas attiecībā uz juridisko pienākumu noguldīt naudas līdzekļus Valsts kasē

Izmaiņas attiecībā uz juridisko pienākumu noguldīt naudas līdzekļus Valsts kasē

| (52) | Itālija informēja Komisiju, ka likums, kas noteica, ka PI ir jānogulda Valsts kasē pasta norēķinu kontos iegūtie līdzekļi, tika atcelts 2006. gada decembrī ar 2006. gada likumu. Saskaņā ar šo likumu privāto klientu naudas līdzekļus, kas iegūti pasta norēķinu kontos, PI ieguldīja eurozonas valsts obligācijās (sk. 19. apsvērumu). Jaunais likums tika izstrādāts, lai nodrošinātu PI lielāku finansiālo autonomiju. |
| --- | --- |

(52)

Itālija informēja Komisiju, ka likums, kas noteica, ka PI ir jānogulda Valsts kasē pasta norēķinu kontos iegūtie līdzekļi, tika atcelts 2006. gada decembrī ar 2006. gada likumu. Saskaņā ar šo likumu privāto klientu naudas līdzekļus, kas iegūti pasta norēķinu kontos, PI ieguldīja eurozonas valsts obligācijās (sk. 19. apsvērumu). Jaunais likums tika izstrādāts, lai nodrošinātu PI lielāku finansiālo autonomiju.

PI

PI

PI

3.2.4.   Pasta norēķinu kontos iegūto naudas līdzekļu stabilitāte

Pasta norēķinu kontos iegūto naudas līdzekļu stabilitāte

| (53) | Lai pamatotu savu nostāju par noguldīto līdzekļu stabilitāti, Itālija iesniedza rezultātus attiecībā uz diviem modeļiem, proti, PI izstrādātajiem iekšējiem statistikas modeļiem un modeli, ko izstrādājis PI un konsultāciju uzņēmums [...], lai noteiktu piesardzīgas tendences attiecībā uz pasta norēķinu kontos iegūtajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(53)

Lai pamatotu savu nostāju par noguldīto līdzekļu stabilitāti, Itālija iesniedza rezultātus attiecībā uz diviem modeļiem, proti, PI izstrādātajiem iekšējiem statistikas modeļiem un modeli, ko izstrādājis PI un konsultāciju uzņēmums [...], lai noteiktu piesardzīgas tendences attiecībā uz pasta norēķinu kontos iegūtajiem līdzekļiem.

PI

PI

| (54) | Iekšējo modeļu pamatā bija analīze par pasta norēķinu kontos iegūto naudas līdzekļu apmēra ikdienas novirzi un vidējām summām, izmantojot tikai norēķinu kontu vēsturiskās tendences. Šie modeļi parāda Valsts kasē noguldīto summu pieauguma tendenci (no privāto klientu kontiem iegūtie līdzekļi veido apmēram 75 % no visu pasta norēķinu kontos iegūto līdzekļu apjoma). Vērojama tendence, ka noguldījumu nemainīgā daļa palielinās un veido 90 % no kopējā vidējā noguldījumu apjoma (proti, no 85 % 2002. gadā līdz 92 % 2006. gadā). Līdzīgi ar iekšējiem modeļiem tika noteikta noguldījumu svārstīgā daļa, kas ir samazinājusies līdz apmēram 10 %. |
| --- | --- |

(54)

Iekšējo modeļu pamatā bija analīze par pasta norēķinu kontos iegūto naudas līdzekļu apmēra ikdienas novirzi un vidējām summām, izmantojot tikai norēķinu kontu vēsturiskās tendences. Šie modeļi parāda Valsts kasē noguldīto summu pieauguma tendenci (no privāto klientu kontiem iegūtie līdzekļi veido apmēram 75 % no visu pasta norēķinu kontos iegūto līdzekļu apjoma). Vērojama tendence, ka noguldījumu nemainīgā daļa palielinās un veido 90 % no kopējā vidējā noguldījumu apjoma (proti, no 85 % 2002. gadā līdz 92 % 2006. gadā). Līdzīgi ar iekšējiem modeļiem tika noteikta noguldījumu svārstīgā daļa, kas ir samazinājusies līdz apmēram 10 %.

| (55) | [...] modelis, kuru Itālija uzskata par ļoti piesardzīgu, parādīja, ka pasta norēķinu kontu kopskaita ilgums atšķiras no viena atsevišķa pasta norēķinu konta ilguma. Ja daži klienti patiešām nolēma pāris dienās slēgt savus kontus, tas niecīgi ietekmēja PI iegūto naudas līdzekļu kopējo apmēru, ņemot vērā klientu lielo skaitu, to, ka noguldījumu vidējais apmērs šajos kontos bija mazs, un to, ka ar jauno klientu noguldījumiem būtībā tika aizstāti to klientu noguldījumi, kuri slēdza savus kontus. |
| --- | --- |

(55)

[...] modelis, kuru Itālija uzskata par ļoti piesardzīgu, parādīja, ka pasta norēķinu kontu kopskaita ilgums atšķiras no viena atsevišķa pasta norēķinu konta ilguma. Ja daži klienti patiešām nolēma pāris dienās slēgt savus kontus, tas niecīgi ietekmēja PI iegūto naudas līdzekļu kopējo apmēru, ņemot vērā klientu lielo skaitu, to, ka noguldījumu vidējais apmērs šajos kontos bija mazs, un to, ka ar jauno klientu noguldījumiem būtībā tika aizstāti to klientu noguldījumi, kuri slēdza savus kontus.

PI

| (56) | [...] izstrādāto piesardzīgo modeli izmantoja vairākas Itālijas bankas saistībā ar savas likviditātes aktīvo pārvaldību Nolīguma darbības laikā, lai noteiktu savu norēķinu kontu ilgumu un tad lai atspoguļotu šo ilgumu attiecīgajos ieguldījumu portfeļos savas aktīvu/saistību pārvaldības (“ASP”) ietvaros. Šo piesardzīgo modeli izmantoja PI, lai noteiktu to, cik ilgi pasta norēķinu kontos (kas pieder privātiem klientiem (20)) tiek uzglabāti iegūtie līdzekļi 2005.–2006. gadā, kad PI bija uzliktas saistības noguldīt visus līdzekļus Valsts kasē (likviditātes pasīvā pārvaldība), un laikposmā pēc 2007. gada 1. janvāra, kad pasta norēķinu kontos iegūtos privāto klientu naudas līdzekļus PI ieguldīja eurozonas valsts obligācijās (likviditātes aktīvā pārvaldība). |
| --- | --- |

(56)

[...] izstrādāto piesardzīgo modeli izmantoja vairākas Itālijas bankas saistībā ar savas likviditātes aktīvo pārvaldību Nolīguma darbības laikā, lai noteiktu savu norēķinu kontu ilgumu un tad lai atspoguļotu šo ilgumu attiecīgajos ieguldījumu portfeļos savas aktīvu/saistību pārvaldības (“ASP”) ietvaros. Šo piesardzīgo modeli izmantoja PI, lai noteiktu to, cik ilgi pasta norēķinu kontos (kas pieder privātiem klientiem (20)) tiek uzglabāti iegūtie līdzekļi 2005.–2006. gadā, kad PI bija uzliktas saistības noguldīt visus līdzekļus Valsts kasē (likviditātes pasīvā pārvaldība), un laikposmā pēc 2007. gada 1. janvāra, kad pasta norēķinu kontos iegūtos privāto klientu naudas līdzekļus PI ieguldīja eurozonas valsts obligācijās (likviditātes aktīvā pārvaldība).

PI

20

PI

PI

3.2.4.1.   Pasīvā līdzekļu pārvaldība

Pasīvā līdzekļu pārvaldība

| (57) | Itālija norādīja, ka PI likviditātes pasīvās pārvaldības kontekstā ar [...] modeli ir mēģināts skaitliski noteikt ar iekšējiem modeļiem noteikto noguldījumu pastāvīgo un svārstīgo daļu, pamatojoties uz pasta norēķinu kontu vēsturisko svārstīgumu un kontu turētāju varbūtisko uzvedību. Vienā modeļa specifikācijā (21) tika norādīts, ka apmēram divas trešdaļas no līdzekļiem tiek turētas ļoti ilgu laiku un vienas trešdaļas turēšanas ilgums ir robežās no 0 līdz 10 gadiem. Tādējādi attiecīgā ieguldījumu portfeļa vidējais darbības laiks varētu būt 4,1 gads un procentu likmju vidējais svērtais fiksētais laikposms (Makolija ilgums) (22) –3,2 gadi. Alternatīvā modeļa specifikācijā (23) attiecīgā ieguldījumu portfeļa vidējais darbības laiks būs 4,9 gadi un procentu likmju vidējais svērtais fiksētais laikposms (24) –3,8 gadi. |
| --- | --- |

(57)

Itālija norādīja, ka PI likviditātes pasīvās pārvaldības kontekstā ar [...] modeli ir mēģināts skaitliski noteikt ar iekšējiem modeļiem noteikto noguldījumu pastāvīgo un svārstīgo daļu, pamatojoties uz pasta norēķinu kontu vēsturisko svārstīgumu un kontu turētāju varbūtisko uzvedību. Vienā modeļa specifikācijā (21) tika norādīts, ka apmēram divas trešdaļas no līdzekļiem tiek turētas ļoti ilgu laiku un vienas trešdaļas turēšanas ilgums ir robežās no 0 līdz 10 gadiem. Tādējādi attiecīgā ieguldījumu portfeļa vidējais darbības laiks varētu būt 4,1 gads un procentu likmju vidējais svērtais fiksētais laikposms (Makolija ilgums) (22) –3,2 gadi. Alternatīvā modeļa specifikācijā (23) attiecīgā ieguldījumu portfeļa vidējais darbības laiks būs 4,9 gadi un procentu likmju vidējais svērtais fiksētais laikposms (24) –3,8 gadi.

PI

21

22

23

24

3.2.4.2.   Aktīvā līdzekļu pārvaldība

Aktīvā līdzekļu pārvaldība

| (58) | Itālija uzskata, ka PI likviditātes aktīvās pārvaldības kontekstā [...] modelis palīdz PI noteikt aktīvu optimālo piešķīrumu. Pamatojoties uz ļoti piesardzīgām hipotēzēm, tā norādīja, ka bija pamatoti, ka PI pieņēma aktīvu piešķīrumu ar četru līdz piecu gadu vidējo darbības laiku. |
| --- | --- |

(58)

Itālija uzskata, ka PI likviditātes aktīvās pārvaldības kontekstā [...] modelis palīdz PI noteikt aktīvu optimālo piešķīrumu. Pamatojoties uz ļoti piesardzīgām hipotēzēm, tā norādīja, ka bija pamatoti, ka PI pieņēma aktīvu piešķīrumu ar četru līdz piecu gadu vidējo darbības laiku.

PI

PI

PI

3.2.5.   Pasta norēķinu kontu izmaksas

Pasta norēķinu kontu izmaksas

| (59) | Saistībā ar izmaksām, ko rada PI klientu pasta norēķinu kontos glabāto līdzekļu iegūšana un glabāšana, Itālija norāda, ka PI analītiskā uzskaites sistēma ļauj noteikt PI darbības izmaksas kopumā, nevis pa produktu veidiem. Itālija norādīja, ka PI peļņas normas bija zemākas nekā attiecīgās peļņas normas banku nozarē. |
| --- | --- |

(59)

Saistībā ar izmaksām, ko rada PI klientu pasta norēķinu kontos glabāto līdzekļu iegūšana un glabāšana, Itālija norāda, ka PI analītiskā uzskaites sistēma ļauj noteikt PI darbības izmaksas kopumā, nevis pa produktu veidiem. Itālija norādīja, ka PI peļņas normas bija zemākas nekā attiecīgās peļņas normas banku nozarē.

PI

PI

PI

PI

3.2.6.   Nolīgumā noteiktās atlīdzības un Valsts kases finansēšanas izmaksu saskanība

Nolīgumā noteiktās atlīdzības un Valsts kases finansēšanas izmaksu saskanība

| (60) | Itālija norādīja, ka saskaņā ar Nolīgumu PI bija atļauts saņemt atlīdzību, pamatojoties uz Valsts kases obligāciju ienesīgumu, kas ir galvenais Itālijā pieejamais finansēšanas instruments. |
| --- | --- |

(60)

Itālija norādīja, ka saskaņā ar Nolīgumu PI bija atļauts saņemt atlīdzību, pamatojoties uz Valsts kases obligāciju ienesīgumu, kas ir galvenais Itālijā pieejamais finansēšanas instruments.

PI

| (61) | Proti, Nolīgumā noteikts, ka PI var saņemt atlīdzību, pamatojoties uz ilgtermiņa likmēm, kas bija saskaņā ar pasta norēķinu kontos iegūto naudas līdzekļu glabāšanas laikposmu (ieguldījumu horizontu). Nolīgums pasargāja arī Valsts kasi pret nelabvēlīgiem tirgus apstākļiem, ļaujot tai anulēt Nolīgumu, ja tas kļuvis nesaderīgs ar alternatīvo finansēšanas avotu izmaksām. |
| --- | --- |

(61)

Proti, Nolīgumā noteikts, ka PI var saņemt atlīdzību, pamatojoties uz ilgtermiņa likmēm, kas bija saskaņā ar pasta norēķinu kontos iegūto naudas līdzekļu glabāšanas laikposmu (ieguldījumu horizontu). Nolīgums pasargāja arī Valsts kasi pret nelabvēlīgiem tirgus apstākļiem, ļaujot tai anulēt Nolīgumu, ja tas kļuvis nesaderīgs ar alternatīvo finansēšanas avotu izmaksām.

PI

| (62) | Pamatojoties uz Nolīgumā paredzētās likmes un Valsts kases finansēšanas izmaksu salīdzinājumu, Itālija norādīja, ka Valsts kases vidējā termiņa/ilgtermiņa finansēšanas izmaksas bija saskaņā ar Nolīgumā noteikto likmi. |
| --- | --- |

(62)

Pamatojoties uz Nolīgumā paredzētās likmes un Valsts kases finansēšanas izmaksu salīdzinājumu, Itālija norādīja, ka Valsts kases vidējā termiņa/ilgtermiņa finansēšanas izmaksas bija saskaņā ar Nolīgumā noteikto likmi.

| (63) | Turklāt i) Nolīgumā noteiktās atlīdzības likme ir indeksēta pie parametriem, kas piesaistīti Itālijas valsts parādam (valsts vērtspapīriem), kas ir atbilstošākā atsauce attiecībā uz Valsts kases finansēšanas izmaksām; ii) finanšu līdzekļu noturīgums, kas pārbaudīts, izmantojot statistiskos modeļus, un PI Saistības pastāvīgi veikt ieguldījumus ar lielāko daļu (neizvērtējot konkrētus drošības pasākumus –, piem., agrīnas atsaukšanas iespēju, trīs gadu līgumattiecību termiņu, – kas pasargā Valsts kasi no neparedzētām izmaiņām tirgū); iii) likviditātes risks, ko uzņemas Valsts kase, aprobežojas ar to, ka tiek izskatīts pasta finansējuma pierādītais noturīgums, indeksējot 10 % no šāda finansējuma pie īstermiņa parametriem. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt i) Nolīgumā noteiktās atlīdzības likme ir indeksēta pie parametriem, kas piesaistīti Itālijas valsts parādam (valsts vērtspapīriem), kas ir atbilstošākā atsauce attiecībā uz Valsts kases finansēšanas izmaksām; ii) finanšu līdzekļu noturīgums, kas pārbaudīts, izmantojot statistiskos modeļus, un PI Saistības pastāvīgi veikt ieguldījumus ar lielāko daļu (neizvērtējot konkrētus drošības pasākumus –, piem., agrīnas atsaukšanas iespēju, trīs gadu līgumattiecību termiņu, – kas pasargā Valsts kasi no neparedzētām izmaiņām tirgū); iii) likviditātes risks, ko uzņemas Valsts kase, aprobežojas ar to, ka tiek izskatīts pasta finansējuma pierādītais noturīgums, indeksējot 10 % no šāda finansējuma pie īstermiņa parametriem.

PI

| (64) | Attiecībā uz aizdevuma procentu ilgtermiņa elementu (90 %, ko veido i) 10 %, kuri piesaistīti Itālijas valsts obligāciju 10 gadu ienesīgumam, un ii) 80 %, kuri piesaistīti Itālijas valsts obligāciju 30 gadu ienesīgumam) Itālija uzskatīja, ka Saistības atšķīrās no saistībām tieši investēt Itālijas valsts obligācijās, kur Itālijas valsts obligācijas varēja brīvi izvēlēties un brīvi pārvaldīt. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz aizdevuma procentu ilgtermiņa elementu (90 %, ko veido i) 10 %, kuri piesaistīti Itālijas valsts obligāciju 10 gadu ienesīgumam, un ii) 80 %, kuri piesaistīti Itālijas valsts obligāciju 30 gadu ienesīgumam) Itālija uzskatīja, ka Saistības atšķīrās no saistībām tieši investēt Itālijas valsts obligācijās, kur Itālijas valsts obligācijas varēja brīvi izvēlēties un brīvi pārvaldīt.

3.2.7.   Uzņēmumam PI par pasta norēķinu kontu noguldīšanu Valsts kasē piešķirtās atlīdzības atbilstība tirgum

Uzņēmumam PI par pasta norēķinu kontu noguldīšanu Valsts kasē piešķirtās atlīdzības atbilstība tirgum

| (65) | Aizdevuma procenti bija atbilstīgi tirgum, jo Valsts kasē finanšu līdzekļi tika noguldīti uz ilgu termiņu. Tas bija tāpēc, ka Saistības nebija ierobežotas laikā un PI klientu pasta norēķinu kontos turētie un Valsts kasē iegūtie līdzekļi bija noturīgi. Turklāt Itālija uzskatīja, ka Saistības liedza PI piemērot finanšu līdzekļu aktīvu un, iespējams, izdevīgāku pārvaldību. Itālija apgalvo, ka tad, ja nebūtu Saistību, PI varētu ieguldīt 10 % no savas likviditātes īstermiņa obligācijās un 90 % – ilgtermiņa obligācijās. |
| --- | --- |

(65)

Aizdevuma procenti bija atbilstīgi tirgum, jo Valsts kasē finanšu līdzekļi tika noguldīti uz ilgu termiņu. Tas bija tāpēc, ka Saistības nebija ierobežotas laikā un PI klientu pasta norēķinu kontos turētie un Valsts kasē iegūtie līdzekļi bija noturīgi. Turklāt Itālija uzskatīja, ka Saistības liedza PI piemērot finanšu līdzekļu aktīvu un, iespējams, izdevīgāku pārvaldību. Itālija apgalvo, ka tad, ja nebūtu Saistību, PI varētu ieguldīt 10 % no savas likviditātes īstermiņa obligācijās un 90 % – ilgtermiņa obligācijās.

PI

PI

PI

| (66) | Attiecībā uz uzņēmumam PI maksātās procentu likmes atbilstību tirgum Itālija sniedza PI revidentu viedokli un privāto banku un konsultantu atbalsta vēstules. PI revidenti norādīja, ka, ņemot vērā pasta norēķinu kontos iegūto līdzekļu raksturojumu un pieauguma tempus, tie bija noturīgi. Privātbankas un konsultanti (25) piekrita, ka peļņa, ko guva PI no finanšu līdzekļiem, kuri iegūti pasta norēķinu kontos un noguldīti Valsts kasē, bija līdzīga tirgus peļņai, ko PI varētu iegūt, īstenojot atbilstīgas ieguldījumu un riska pārvaldības stratēģijas. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz uzņēmumam PI maksātās procentu likmes atbilstību tirgum Itālija sniedza PI revidentu viedokli un privāto banku un konsultantu atbalsta vēstules. PI revidenti norādīja, ka, ņemot vērā pasta norēķinu kontos iegūto līdzekļu raksturojumu un pieauguma tempus, tie bija noturīgi. Privātbankas un konsultanti (25) piekrita, ka peļņa, ko guva PI no finanšu līdzekļiem, kuri iegūti pasta norēķinu kontos un noguldīti Valsts kasē, bija līdzīga tirgus peļņai, ko PI varētu iegūt, īstenojot atbilstīgas ieguldījumu un riska pārvaldības stratēģijas.

PI

PI

PI

25

PI

PI

3.2.7.1.   Salīdzinājums ar peļņu no Poste Vita produktiem

Salīdzinājums ar peļņu no Poste Vita

| (67) | Itālija uzskata, ka atlīdzība, ko PI guva par Valsts kasē noguldītajiem naudas līdzekļiem, bija atbilstīga atlīdzībai, ko guvis Poste Vita par saviem ieguldītajiem naudas līdzekļiem. Itālija apgalvo, ka dzīvības apdrošināšanas polises ir produkts, ko var uzskatīt par salīdzināmu ar pasta norēķinu kontiem, un ka vidējā procentu likme par šo produktu (piem., Posta Più) ieguldītajiem ieņēmumiem 2002.–2006. gadā bija 4,68 %, kas atbilst Nolīguma likmei (4,55 %). |
| --- | --- |

(67)

Itālija uzskata, ka atlīdzība, ko PI guva par Valsts kasē noguldītajiem naudas līdzekļiem, bija atbilstīga atlīdzībai, ko guvis Poste Vita par saviem ieguldītajiem naudas līdzekļiem. Itālija apgalvo, ka dzīvības apdrošināšanas polises ir produkts, ko var uzskatīt par salīdzināmu ar pasta norēķinu kontiem, un ka vidējā procentu likme par šo produktu (piem., Posta Più) ieguldītajiem ieņēmumiem 2002.–2006. gadā bija 4,68 %, kas atbilst Nolīguma likmei (4,55 %).

PI

Poste Vita

Posta Più

| (68) | Itālija uzskata, ka pasta norēķinu konti un dzīvības apdrošināšanas polises ir salīdzināmi finanšu produkti, jo pasta konti bija īstermiņa produkti, taču de facto tie bija līdzīgi vidēja termiņa finanšu instrumentiem ar minimālo garantēto kapitālu un peļņu. |
| --- | --- |

(68)

Itālija uzskata, ka pasta norēķinu konti un dzīvības apdrošināšanas polises ir salīdzināmi finanšu produkti, jo pasta konti bija īstermiņa produkti, taču de facto tie bija līdzīgi vidēja termiņa finanšu instrumentiem ar minimālo garantēto kapitālu un peļņu.

de facto

3.2.7.2.   Salīdzinājums ar La Banque Postale

Salīdzinājums ar La Banque Postale

| (69) | Itālija uzskata, ka La Banque Postale (Francija) aktīvu un saistību pārvaldības (ASP) stratēģija tika veidota, pamatojoties uz tāda paša veida statistisko modeli, kādu izmantoja PI novērtējuma laikposmā. |
| --- | --- |

(69)

Itālija uzskata, ka La Banque Postale (Francija) aktīvu un saistību pārvaldības (ASP) stratēģija tika veidota, pamatojoties uz tāda paša veida statistisko modeli, kādu izmantoja PI novērtējuma laikposmā.

La Banque Postale

PI

| (70) | Ar šo statistisko modeli identificē pasta norēķinu kontos iegūto līdzekļu noturīgo un svārstīgo daļu. Noturīgos līdzekļus iegulda ESAO zonas obligācijās, bet svārstīgos līdzekļus – īstermiņa instrumentu obligācijās. Pamatojoties uz šo modeli, 2005. gadā peļņa no La Banque Postale norēķinu kontu ieguldījumiem bija 4,4 % (pretstatā Nolīgumā paredzētajiem 3,9 %). |
| --- | --- |

(70)

Ar šo statistisko modeli identificē pasta norēķinu kontos iegūto līdzekļu noturīgo un svārstīgo daļu. Noturīgos līdzekļus iegulda ESAO zonas obligācijās, bet svārstīgos līdzekļus – īstermiņa instrumentu obligācijās. Pamatojoties uz šo modeli, 2005. gadā peļņa no La Banque Postale norēķinu kontu ieguldījumiem bija 4,4 % (pretstatā Nolīgumā paredzētajiem 3,9 %).

La Banque Postale

| (71) | Konkrētāk, La Banque Postale piemērs rāda, ka ir iespējams gūt augstāku peļņu no ieguldījumiem nekā peļņa, kas noteikta Nolīgumā, izmantojot piesardzīgu ASP vidēji piecu gadu termiņā. |
| --- | --- |

(71)

Konkrētāk, La Banque Postale piemērs rāda, ka ir iespējams gūt augstāku peļņu no ieguldījumiem nekā peļņa, kas noteikta Nolīgumā, izmantojot piesardzīgu ASP vidēji piecu gadu termiņā.

La Banque Postale

3.2.7.3.   Salīdzinājums ar citām alternatīvām ieguldījumu stratēģijām (aktīvā līdzekļu pārvaldība)

Salīdzinājums ar citām alternatīvām ieguldījumu stratēģijām (aktīvā līdzekļu pārvaldība)

| (72) | Lai parādītu, ka Nolīgumā noteiktā atlīdzība nesniedza PI nekādas priekšrocības, Itālija iesniedza Komisijai [...] veiktu pētījumu. |
| --- | --- |

(72)

Lai parādītu, ka Nolīgumā noteiktā atlīdzība nesniedza PI nekādas priekšrocības, Itālija iesniedza Komisijai [...] veiktu pētījumu.

PI

| (73) | [...] pētījumā tika izstrādāta šāda analīze:






  a) | Atlīdzību, ko Valsts kase maksāja uzņēmumam PI par noguldījumiem, var uzskatīt par taisnīgu, jo:






  1) | sagaidāms, ka šādu noguldījumu bāzei, no kuras atskaitīts teorētiski svārstīgākais komponents, ir ārkārtīgi liels ilgums, un patiesībā tas ir bezgalīgs; |
| --- | --- | --- | --- |

(73)

[...] pētījumā tika izstrādāta šāda analīze:

a)

Atlīdzību, ko Valsts kase maksāja uzņēmumam PI par noguldījumiem, var uzskatīt par taisnīgu, jo:

PI

1)

sagaidāms, ka šādu noguldījumu bāzei, no kuras atskaitīts teorētiski svārstīgākais komponents, ir ārkārtīgi liels ilgums, un patiesībā tas ir bezgalīgs;

| 2) | šādas noguldījumu bāzes pazīmes tiek nodotas Valsts kasei ar likumu; |
| --- | --- |

2)

šādas noguldījumu bāzes pazīmes tiek nodotas Valsts kasei ar likumu;

| 3) | Valsts kases maksātā indeksācija ir noteikta, pamatojoties uz valsts iekšējā aizņēmuma 12 mēnešu parādzīmēm par 10 % (par svārstīgāko komponentu), pamatojoties uz Itālijas valsts 10 gadu obligācijām par 10 % (par komponentu, kurš saskaņā ar piesardzīgākiem pieņēmumiem varētu potenciāli samazināties laika gaitā) un pamatojoties uz Itālijas valsts 30 gadu obligācijām par 80 %; |
| --- | --- |

3)

Valsts kases maksātā indeksācija ir noteikta, pamatojoties uz valsts iekšējā aizņēmuma 12 mēnešu parādzīmēm par 10 % (par svārstīgāko komponentu), pamatojoties uz Itālijas valsts 10 gadu obligācijām par 10 % (par komponentu, kurš saskaņā ar piesardzīgākiem pieņēmumiem varētu potenciāli samazināties laika gaitā) un pamatojoties uz Itālijas valsts 30 gadu obligācijām par 80 %;

| 4) | saistības nostiprina PI un Valsts kases attiecību pastāvīgumu; |
| --- | --- |

4)

saistības nostiprina PI un Valsts kases attiecību pastāvīgumu;

PI

| 5) | PI kā noguldītājam piemērotie ierobežojumi ietver netiešās izmaksas un apgrūtinājumus:






  a) | noguldījumu Valsts kasē nevar uzskatīt par “bezriska” īstermiņa aktīvu, ņemot vērā PI pastāvīgās Saistības noguldīt naudas līdzekļus Valsts kasē; |
| --- | --- | --- |

5)

PI kā noguldītājam piemērotie ierobežojumi ietver netiešās izmaksas un apgrūtinājumus:

PI

a)

noguldījumu Valsts kasē nevar uzskatīt par “bezriska” īstermiņa aktīvu, ņemot vērā PI pastāvīgās Saistības noguldīt naudas līdzekļus Valsts kasē;

PI

| b) | PI nevar iesaistīties līdzekļu aktīvās pārvaldības stratēģijās (kvantitatīvā analīze, ko veicis [...], ir ar mērķi noteikt attiecīgās galīgās izmaksas). |
| --- | --- |

b)

PI nevar iesaistīties līdzekļu aktīvās pārvaldības stratēģijās (kvantitatīvā analīze, ko veicis [...], ir ar mērķi noteikt attiecīgās galīgās izmaksas).

PI

| b) | Salīdzinot PI procentu peļņas normu ar salīdzināmo privātā sektora banku procentu peļņas normu, atklājās, ka izmaksas par PI noguldījumiem no mazumtirdzniecības klientiem atbilst privātā sektora banku mazumtirdzniecības noguldītāju izmaksām. Turklāt procentu peļņas norma, ko gūst privātā sektora bankas par sava finansējuma noguldījumu komponentu, ir būtiski augstāka nekā PI procentu peļņas norma, kas, kā uzskata [...], ir pierādījums tam, ka PI netika sniegts valsts atbalsts. |
| --- | --- |

b)

Salīdzinot PI procentu peļņas normu ar salīdzināmo privātā sektora banku procentu peļņas normu, atklājās, ka izmaksas par PI noguldījumiem no mazumtirdzniecības klientiem atbilst privātā sektora banku mazumtirdzniecības noguldītāju izmaksām. Turklāt procentu peļņas norma, ko gūst privātā sektora bankas par sava finansējuma noguldījumu komponentu, ir būtiski augstāka nekā PI procentu peļņas norma, kas, kā uzskata [...], ir pierādījums tam, ka PI netika sniegts valsts atbalsts.

PI

PI

PI

PI

| c) | Salīdzinot PI un privātā sektora līdzinieku aktīvu saistību satura neatbilstību, tika konstatēts, ka PI noguldījumu bāzei ir “patiesībā bezgalīga” ilguma komponents, kas saskaņā ar piesardzīgām aplēsēm ir vismaz 60,8 % no kopapjoma. Saskaņā ar Nolīgumu PI izmanto ieņēmumus no savu noguldījumu bāzes, lai finansētu ilgtermiņa aktīvus, piemēram, noguldījumus Valsts kasē. Lai noskaidrotu privātā sektora banku uzvedību, tika analizēti publiskā sektora finansēšanā specializējušos banku (piem., Dexia, Depfa) finanšu rādītāji. Šīs bankas darbojas pēc līdzīgas shēmas. Faktiski publiskā sektora bankas sevi finansē apmēram 50 % apmērā vidējā termiņā līdz ilgtermiņā un atlikušo daļu – ar pārdošanas ar atpirkšanu līgumiem ar ECB vai starpbanku noguldījumiem, savukārt iegulda visu savu finansējumu nelikvīdos publiskā sektora aktīvos, ko emitējušas valsts vai pašvaldības iestādes un kuru termiņš parasti ir 10–50 gadi. |
| --- | --- |

c)

Salīdzinot PI un privātā sektora līdzinieku aktīvu saistību satura neatbilstību, tika konstatēts, ka PI noguldījumu bāzei ir “patiesībā bezgalīga” ilguma komponents, kas saskaņā ar piesardzīgām aplēsēm ir vismaz 60,8 % no kopapjoma. Saskaņā ar Nolīgumu PI izmanto ieņēmumus no savu noguldījumu bāzes, lai finansētu ilgtermiņa aktīvus, piemēram, noguldījumus Valsts kasē. Lai noskaidrotu privātā sektora banku uzvedību, tika analizēti publiskā sektora finansēšanā specializējušos banku (piem., Dexia, Depfa) finanšu rādītāji. Šīs bankas darbojas pēc līdzīgas shēmas. Faktiski publiskā sektora bankas sevi finansē apmēram 50 % apmērā vidējā termiņā līdz ilgtermiņā un atlikušo daļu – ar pārdošanas ar atpirkšanu līgumiem ar ECB vai starpbanku noguldījumiem, savukārt iegulda visu savu finansējumu nelikvīdos publiskā sektora aktīvos, ko emitējušas valsts vai pašvaldības iestādes un kuru termiņš parasti ir 10–50 gadi.

PI

PI

PI

Dexia

Depfa

| d) | Kvantitatīvā analīze, kuras mērķis bija pierādīt resursu aktīvas pārvaldības izdevīgumu, pamatojoties uz PI ieguldījumiem Eiropas valstu obligāciju portfelī, tika sākta 2007. gada martā. Analīze tika veikta, pamatojoties uz diviem elementiem, pirmkārt, uz iespējamā iepriekšējo laikposmu snieguma analīzi, un, otrkārt, uz turpmāko attīstību:






  1) | [...] retrospektīvi piemēroja fondu pārvaldīšanas stratēģijas PI noguldījumu portfelim, proti, vienu, kas ietver līdzīgu ilgumu kā [...] pētījuma portfelim riskam pakļautās vērtības specifikācijā (saukta par “standarta portfeli”), un otru (saukta par “taktisko stratēģiju”), izmantojot tos pašus kritērijus un ieguldījumu ierobežojumus, kurus pašlaik piemēro PI. Pēdējās minētās stratēģijas pamatā ir automātiskais kvantitatīvais modelis. Peļņa, kas gūta 10 pēdējos gados saskaņā ar taktisko stratēģiju, būtu pārsniegusi Nolīguma peļņu šajā pašā laikposmā par aptuveni 1,62 % gadā (tomēr neņemot vērā darījuma izmaksas). Peļņa, kas gūta divos gados, t. i., 2005.–2006. gadā, (2,45 %) būtu bijusi zemāka nekā Nolīgumā minētā peļņa (4,14 %); |
| --- | --- | --- |

d)

Kvantitatīvā analīze, kuras mērķis bija pierādīt resursu aktīvas pārvaldības izdevīgumu, pamatojoties uz PI ieguldījumiem Eiropas valstu obligāciju portfelī, tika sākta 2007. gada martā. Analīze tika veikta, pamatojoties uz diviem elementiem, pirmkārt, uz iespējamā iepriekšējo laikposmu snieguma analīzi, un, otrkārt, uz turpmāko attīstību:

PI

1)

[...] retrospektīvi piemēroja fondu pārvaldīšanas stratēģijas PI noguldījumu portfelim, proti, vienu, kas ietver līdzīgu ilgumu kā [...] pētījuma portfelim riskam pakļautās vērtības specifikācijā (saukta par “standarta portfeli”), un otru (saukta par “taktisko stratēģiju”), izmantojot tos pašus kritērijus un ieguldījumu ierobežojumus, kurus pašlaik piemēro PI. Pēdējās minētās stratēģijas pamatā ir automātiskais kvantitatīvais modelis. Peļņa, kas gūta 10 pēdējos gados saskaņā ar taktisko stratēģiju, būtu pārsniegusi Nolīguma peļņu šajā pašā laikposmā par aptuveni 1,62 % gadā (tomēr neņemot vērā darījuma izmaksas). Peļņa, kas gūta divos gados, t. i., 2005.–2006. gadā, (2,45 %) būtu bijusi zemāka nekā Nolīgumā minētā peļņa (4,14 %);

PI

PI

| 2) | skatoties nākotnē, [...] identificēja noteiktus fondu pārvaldīšanas risinājumus, ko PI varētu īstenot, lai gūtu papildu peļņu no pasīviem ieguldījumiem valsts obligācijās, neradot papildu būtiskus inkrementālos riskus. Kā šādu stratēģiju pierādījums [...] pētījumā ir sniegts šāds sīks apraksts:






  a) | stratēģijas, kas balstās uz valsts obligāciju pirkuma tiesību pārdošanu, ar kurām varētu sasniegt papildu ienesīgumu 2008. gadā [...] apmērā; |
| --- | --- | --- |

2)

skatoties nākotnē, [...] identificēja noteiktus fondu pārvaldīšanas risinājumus, ko PI varētu īstenot, lai gūtu papildu peļņu no pasīviem ieguldījumiem valsts obligācijās, neradot papildu būtiskus inkrementālos riskus. Kā šādu stratēģiju pierādījums [...] pētījumā ir sniegts šāds sīks apraksts:

PI

a)

stratēģijas, kas balstās uz valsts obligāciju pirkuma tiesību pārdošanu, ar kurām varētu sasniegt papildu ienesīgumu 2008. gadā [...] apmērā;

| b) | sintētisku suverēnu eurozonas obligāciju izveide, kas ļautu sasniegt papildu ienesīgumu 2008. gadā [...] apmērā; |
| --- | --- |

b)

sintētisku suverēnu eurozonas obligāciju izveide, kas ļautu sasniegt papildu ienesīgumu 2008. gadā [...] apmērā;

| c) | no portfeļa gūtā esošā kapitāla pieauguma daļas pārvaldība, kas ļautu sasniegt papildu ienesīgumu 2008. gadā [...] apmērā; kā arī |
| --- | --- |

c)

no portfeļa gūtā esošā kapitāla pieauguma daļas pārvaldība, kas ļautu sasniegt papildu ienesīgumu 2008. gadā [...] apmērā; kā arī

| d) | obligāciju maiņa portfelī, kas ļautu sasniegt papildu ienesīgumu 2008. gadā [...] apmērā. |
| --- | --- |

d)

obligāciju maiņa portfelī, kas ļautu sasniegt papildu ienesīgumu 2008. gadā [...] apmērā.

| (74) | Attiecībā uz to, ka tika salīdzināta atlīdzība par noguldījumu Valsts kasē un atlīdzība, ko piedāvā fondu aktīvās pārvaldības stratēģijas, Itālija paskaidroja, ka šāds salīdzinājums bija jāveic par nozīmīgu laikposmu – 10 gadiem –, lai tiktu ņemts vērā pilns ekonomikas cikls. Šā iemesla dēļ [...] salīdzināja Nolīguma peļņu attiecībā pret alternatīvo stratēģiju peļņu 10 gadu laikposmā, nevis īsākā laikposmā. Tāpēc, kad procentu likmes aug, pastāv tendence, ka fiksētas likmes portfeļu sniegums ir zemāks nekā peldošas likmes portfeļu sniegums, savukārt tad, ja procentu likmes samazinās, tendence ir pretēja. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz to, ka tika salīdzināta atlīdzība par noguldījumu Valsts kasē un atlīdzība, ko piedāvā fondu aktīvās pārvaldības stratēģijas, Itālija paskaidroja, ka šāds salīdzinājums bija jāveic par nozīmīgu laikposmu – 10 gadiem –, lai tiktu ņemts vērā pilns ekonomikas cikls. Šā iemesla dēļ [...] salīdzināja Nolīguma peļņu attiecībā pret alternatīvo stratēģiju peļņu 10 gadu laikposmā, nevis īsākā laikposmā. Tāpēc, kad procentu likmes aug, pastāv tendence, ka fiksētas likmes portfeļu sniegums ir zemāks nekā peldošas likmes portfeļu sniegums, savukārt tad, ja procentu likmes samazinās, tendence ir pretēja.

| (75) | Itālija norādīja, ka 10 gadu laikposmā ieguldījumu portfeļus, kas balstās uz peldošām likmēm, var salīdzināt ar ieguldījumu portfeļiem, kas balstās uz fiksētām likmēm, jo kapitāla pieaugums un kapitāla zudumi kompensējas. Faktiski 10 gadu laikposmā ienākumi no fiksētās likmes portfeļiem mēdz atbilst ienākumiem no peldošās likmes portfeļiem. Fondu aktīvā pārvaldība acīmredzami nodrošina labāku peļņu nekā pasīvie (“parametriskie”) ieguldījumi, piemēram, saskaņā ar Nolīgumu (piem., peļņa no piecu gadu termiņa standartportfeļa, ko izmantoja [...], atbilst peļņai, kas noteikta Nolīgumā, kura ilgums ir daudz garāks). |
| --- | --- |

(75)

Itālija norādīja, ka 10 gadu laikposmā ieguldījumu portfeļus, kas balstās uz peldošām likmēm, var salīdzināt ar ieguldījumu portfeļiem, kas balstās uz fiksētām likmēm, jo kapitāla pieaugums un kapitāla zudumi kompensējas. Faktiski 10 gadu laikposmā ienākumi no fiksētās likmes portfeļiem mēdz atbilst ienākumiem no peldošās likmes portfeļiem. Fondu aktīvā pārvaldība acīmredzami nodrošina labāku peļņu nekā pasīvie (“parametriskie”) ieguldījumi, piemēram, saskaņā ar Nolīgumu (piem., peļņa no piecu gadu termiņa standartportfeļa, ko izmantoja [...], atbilst peļņai, kas noteikta Nolīgumā, kura ilgums ir daudz garāks).

| (76) | Turklāt, kā norāda Itālija, Komisijai būtu jānošķir īstermiņa un ilgtermiņa risks. Lai arī ir taisnība, ka fiksētas likmes vērtspapīriem, kuru ilgums ir 10 gadi, vērtība īstermiņā var ļoti svārstīties, visā 10 gadu laikposmā fiksētas likmes obligācijas nodrošina ļoti drošu peļņas normu (jo likme ir fiksēta). Kopumā 10 gadu laikposmā fiksētās likmes portfeļu peļņai ir tendence līdzināties peldošās likmes portfeļu peļņai, lai arī peldošās likmes portfeļi faktiski ir riskantāki (jo ir pakļauti procentu ieņēmumu ikgadējām izmaiņām). |
| --- | --- |

(76)

Turklāt, kā norāda Itālija, Komisijai būtu jānošķir īstermiņa un ilgtermiņa risks. Lai arī ir taisnība, ka fiksētas likmes vērtspapīriem, kuru ilgums ir 10 gadi, vērtība īstermiņā var ļoti svārstīties, visā 10 gadu laikposmā fiksētas likmes obligācijas nodrošina ļoti drošu peļņas normu (jo likme ir fiksēta). Kopumā 10 gadu laikposmā fiksētās likmes portfeļu peļņai ir tendence līdzināties peldošās likmes portfeļu peļņai, lai arī peldošās likmes portfeļi faktiski ir riskantāki (jo ir pakļauti procentu ieņēmumu ikgadējām izmaiņām).

| (77) | Turklāt īstas alternatīvas ieguldījumu stratēģijas, kas ir elastīgas un kuras var izmantot, pamatojoties uz visiem tirgū piedāvātajiem iespējamajiem finanšu instrumentiem, piedāvā lielāku laba rezultāta iespēju nekā pasīvie ieguldījumi, piemēram, saskaņā ar Nolīgumu. |
| --- | --- |

(77)

Turklāt īstas alternatīvas ieguldījumu stratēģijas, kas ir elastīgas un kuras var izmantot, pamatojoties uz visiem tirgū piedāvātajiem iespējamajiem finanšu instrumentiem, piedāvā lielāku laba rezultāta iespēju nekā pasīvie ieguldījumi, piemēram, saskaņā ar Nolīgumu.

| (78) | Turklāt Itālija uzsvēra, ka laikā, kad tika noslēgts Nolīgums ar Valsts kasi, procentu likmju attīstības tendences nebija zināmas. Kā norādīja Itālija, izvēle Nolīgumā izmantot peldošos parametrus bija ekonomiski pamatota, jo tā bija taisnīga abām pusēm – PI un Valsts kasei. Iespēja pēc trim gadiem pārskatīt Nolīgumu un atcelt to katru gadu ļāva jebkurai pusei anulēt vienošanos, ja atlīdzība ir kļuvusi netaisnīga vai neatbilstīga tirgus procentu likmju attīstības dēļ. |
| --- | --- |

(78)

Turklāt Itālija uzsvēra, ka laikā, kad tika noslēgts Nolīgums ar Valsts kasi, procentu likmju attīstības tendences nebija zināmas. Kā norādīja Itālija, izvēle Nolīgumā izmantot peldošos parametrus bija ekonomiski pamatota, jo tā bija taisnīga abām pusēm – PI un Valsts kasei. Iespēja pēc trim gadiem pārskatīt Nolīgumu un atcelt to katru gadu ļāva jebkurai pusei anulēt vienošanos, ja atlīdzība ir kļuvusi netaisnīga vai neatbilstīga tirgus procentu likmju attīstības dēļ.

PI

| (79) | [...] pētījumā ir arī norādīts, ka Saistības bija radījušas uzņēmumam PI neplānotās izmaksas un riskus, jo ierobežoja PI ieguldījumu iespēju loku. Noguldījums Valsts kasē bija saistīts tikai ar Itālijas kredītrisku, neļaujot PI meklēt daudzveidīgas ieguldījumu iespējas Eiropas valstu obligāciju tirgū. Turklāt šis kredītrisks bija apvienojumā ar likviditātes risku, jo noguldījumi ir ilgtermiņa un bez tiesībām tos dzēst pirms termiņa. |
| --- | --- |

(79)

[...] pētījumā ir arī norādīts, ka Saistības bija radījušas uzņēmumam PI neplānotās izmaksas un riskus, jo ierobežoja PI ieguldījumu iespēju loku. Noguldījums Valsts kasē bija saistīts tikai ar Itālijas kredītrisku, neļaujot PI meklēt daudzveidīgas ieguldījumu iespējas Eiropas valstu obligāciju tirgū. Turklāt šis kredītrisks bija apvienojumā ar likviditātes risku, jo noguldījumi ir ilgtermiņa un bez tiesībām tos dzēst pirms termiņa.

PI

PI

PI

| (80) | Itālija attaisno Nolīguma mehānisma (kas balstās uz mainīgām procentu likmēm) salīdzināmību ar kvantitatīvajiem modeļiem, ko izmanto [...] ar mērķi pierādīt resursu aktīvās pārvaldības (kas balstās uz fiksētām procentu likmēm) priekšrocības, norādot, ka tā ir ierasta prakse tirgus dalībniekiem, kas pārdod obligācijas, un uzņēmumam PI kopš 2007. gada, lai paredzētu fiksētas procentu likmes ieguldījumus. Tā arī apgalvo, ka Nolīguma mehānisma un RBS izmantoto kvantitatīvo modeļu salīdzinājums ir jāanalizē, ņemot vērā to, ka tas ir fondu aktīvās un pasīvās pārvaldības salīdzinājums, nevis divu tādu atlīdzības mehānismu salīdzinājums, kas balstās uz fiksētajām un peldošajām procentu likmēm. |
| --- | --- |

(80)

Itālija attaisno Nolīguma mehānisma (kas balstās uz mainīgām procentu likmēm) salīdzināmību ar kvantitatīvajiem modeļiem, ko izmanto [...] ar mērķi pierādīt resursu aktīvās pārvaldības (kas balstās uz fiksētām procentu likmēm) priekšrocības, norādot, ka tā ir ierasta prakse tirgus dalībniekiem, kas pārdod obligācijas, un uzņēmumam PI kopš 2007. gada, lai paredzētu fiksētas procentu likmes ieguldījumus. Tā arī apgalvo, ka Nolīguma mehānisma un RBS izmantoto kvantitatīvo modeļu salīdzinājums ir jāanalizē, ņemot vērā to, ka tas ir fondu aktīvās un pasīvās pārvaldības salīdzinājums, nevis divu tādu atlīdzības mehānismu salīdzinājums, kas balstās uz fiksētajām un peldošajām procentu likmēm.

PI

RBS

| (81) | Visbeidzot Itālija apgalvo, ka Nolīguma mehānisms, kura pamatā ir īstermiņa atlīdzība par Valsts kasē noguldīto līdzekļu svārstīgo komponentu, pienācīgi provizoriski novērtē reālo likviditātes risku, ko uzņemas Valsts kase. |
| --- | --- |

(81)

Visbeidzot Itālija apgalvo, ka Nolīguma mehānisms, kura pamatā ir īstermiņa atlīdzība par Valsts kasē noguldīto līdzekļu svārstīgo komponentu, pienācīgi provizoriski novērtē reālo likviditātes risku, ko uzņemas Valsts kase.

3.2.8.   Komentāri par ABI apsvērumiem

Komentāri par ABI apsvērumiem

| (82) | Kā norāda Itālija, likme par noguldījumiem Valsts kasē nevar būt īstermiņa likme (piem., procentu likme, ko piemēro valsts 12 mēnešu iekšējā aizņēmuma parādzīmēm) noguldījumu noturīguma dēļ. |
| --- | --- |

(82)

Kā norāda Itālija, likme par noguldījumiem Valsts kasē nevar būt īstermiņa likme (piem., procentu likme, ko piemēro valsts 12 mēnešu iekšējā aizņēmuma parādzīmēm) noguldījumu noturīguma dēļ.

| (83) | Itālija norādīja, ka, izmantojot 2005. gadu kā atsauces gadu (kā to izdarīja ABI), tika iegūta neatbilstīga analīze, jo 2005. gads bija tāds gads, kurā procentu likmes par īstermiņa valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmēm bija viszemākās. |
| --- | --- |

(83)

Itālija norādīja, ka, izmantojot 2005. gadu kā atsauces gadu (kā to izdarīja ABI), tika iegūta neatbilstīga analīze, jo 2005. gads bija tāds gads, kurā procentu likmes par īstermiņa valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmēm bija viszemākās.

ABI

| (84) | Attiecībā uz to, ka ABI veica salīdzinājumu ar atlīdzību, ko ieguvis CDP par saviem likvīdajiem līdzekļiem, kuri noguldīti Valsts kasē (atlīdzība ir vienāda ar peldošo 6 mēnešu likmi, kas aprēķināta kā vienkāršais vidējais aritmētiskais rādītājs starp 6 mēnešu valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmju bruto ienesīgumu un mēneša Rendistato indeksu), Itālija apgalvo, ka CDP nevar salīdzināt ar PI, jo tas ir atšķirīgs uzņēmums struktūras, darbību, uzņēmējdarbības mērķu, operatīvās darbības, organizatoriskajā un ieguldījumu politikas ziņā. Itālija arī apgalvo, ka, tā kā mēneša Rendistato indekss apzīmē vidēja termiņa līdz ilgtermiņa likmi, ABI nonāk pretrunā pati sev, apgalvojot, ka Valsts kasē noguldītie PI likvīdie līdzekļi būtu jāatlīdzina atbilstoši īstermiņa parametriem. |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz to, ka ABI veica salīdzinājumu ar atlīdzību, ko ieguvis CDP par saviem likvīdajiem līdzekļiem, kuri noguldīti Valsts kasē (atlīdzība ir vienāda ar peldošo 6 mēnešu likmi, kas aprēķināta kā vienkāršais vidējais aritmētiskais rādītājs starp 6 mēnešu valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmju bruto ienesīgumu un mēneša Rendistato indeksu), Itālija apgalvo, ka CDP nevar salīdzināt ar PI, jo tas ir atšķirīgs uzņēmums struktūras, darbību, uzņēmējdarbības mērķu, operatīvās darbības, organizatoriskajā un ieguldījumu politikas ziņā. Itālija arī apgalvo, ka, tā kā mēneša Rendistato indekss apzīmē vidēja termiņa līdz ilgtermiņa likmi, ABI nonāk pretrunā pati sev, apgalvojot, ka Valsts kasē noguldītie PI likvīdie līdzekļi būtu jāatlīdzina atbilstoši īstermiņa parametriem.

ABI

CDP

Rendistato

CDP

PI

Rendistato

ABI

PI

| (85) | Itālija arī norāda, ka Valsts kases noguldījumu unikalitātes dēļ ir grūti noteikt vienu aizstājošu instrumentu. Taču, ņemot vērā pasta norēķinu kontu noturīgumu, šo naudas līdzekļu noguldīšanu Valsts kasē varētu salīdzināt ar naudas līdzekļiem, kas iegūti lielākoties ar ilgtermiņa obligācijām. Ņemot vērā pasta norēķinu kontu noturīgumu, salīdzinājumam ar īstermiņa (12 mēnešu) valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmēm nav nozīmes. |
| --- | --- |

(85)

Itālija arī norāda, ka Valsts kases noguldījumu unikalitātes dēļ ir grūti noteikt vienu aizstājošu instrumentu. Taču, ņemot vērā pasta norēķinu kontu noturīgumu, šo naudas līdzekļu noguldīšanu Valsts kasē varētu salīdzināt ar naudas līdzekļiem, kas iegūti lielākoties ar ilgtermiņa obligācijām. Ņemot vērā pasta norēķinu kontu noturīgumu, salīdzinājumam ar īstermiņa (12 mēnešu) valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmēm nav nozīmes.

4.   Pasākuma novērtējums

Pasākuma novērtējums

4.1.   Atbalsta esība

Atbalsta esība

| (86) | Lai noskaidrotu, vai pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisijai ir jānosaka, i) vai pasākumu ir piešķīrusi valsts, vai tas ir piešķirts ar valsts resursu starpniecību; ii) vai pasākums sniedz ekonomiskas priekšrocības; iii) vai pasākums spēj radīt konkurences izkropļojumus, sniedzot selektīvas priekšrocības noteiktiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai; un, visbeidzot, iv) vai pasākums ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Lai pasākums būtu valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir jābūt izpildītiem visiem šiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(86)

Lai noskaidrotu, vai pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisijai ir jānosaka, i) vai pasākumu ir piešķīrusi valsts, vai tas ir piešķirts ar valsts resursu starpniecību; ii) vai pasākums sniedz ekonomiskas priekšrocības; iii) vai pasākums spēj radīt konkurences izkropļojumus, sniedzot selektīvas priekšrocības noteiktiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai; un, visbeidzot, iv) vai pasākums ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Lai pasākums būtu valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir jābūt izpildītiem visiem šiem nosacījumiem.

| (87) | Ar 2013. gada nolēmumu Vispārējā tiesa atcēla 2008. gada lēmumu. Proti, Tiesa uzskatīja, ka Komisija ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, secinot, ka pasākums ir valsts atbalsts, pamatojoties uz Nolīguma likmes un piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirtas likmes pozitīvu starpību. Lai pierādītu, ka pasākums patiešām sniedz šādas ekonomiskas priekšrocības, Komisijai būtu bijis skaidri jāparāda, ka tad, ja PI nebūtu uzliktas Saistības, tas pamatoti nevarētu gūt peļņu, kas vienāda vai augstāka ar Nolīguma likmi, ieguldot tirgū pasta norēķinu kontu noguldījumus. |
| --- | --- |

(87)

Ar 2013. gada nolēmumu Vispārējā tiesa atcēla 2008. gada lēmumu. Proti, Tiesa uzskatīja, ka Komisija ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, secinot, ka pasākums ir valsts atbalsts, pamatojoties uz Nolīguma likmes un piesardzīgam privātam aizņēmējam piešķirtas likmes pozitīvu starpību. Lai pierādītu, ka pasākums patiešām sniedz šādas ekonomiskas priekšrocības, Komisijai būtu bijis skaidri jāparāda, ka tad, ja PI nebūtu uzliktas Saistības, tas pamatoti nevarētu gūt peļņu, kas vienāda vai augstāka ar Nolīguma likmi, ieguldot tirgū pasta norēķinu kontu noguldījumus.

PI

| (88) | Attiecīgi šis novērtējums ir veikts, lai noteiktu, vai tika sniegtas ekonomiskas priekšrocības, kuru neesamības gadījumā pasākums nebūtu uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(88)

Attiecīgi šis novērtējums ir veikts, lai noteiktu, vai tika sniegtas ekonomiskas priekšrocības, kuru neesamības gadījumā pasākums nebūtu uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (89) | Komisija uzskata, ka, salīdzinot Nolīgumu un alternatīvos ieguldījumus, kas uzņēmumam PI būtu pieejami, ja nebūtu Saistību, būtu pienācīgi jāņem vērā ieguldījumu risks un to mijiedarbība ar riskiem, kurus rada PI saistības (t. i., klientu noguldījumu kopapjoms), no aktīvu/saistību integrētās pārvaldības perspektīvas. Tad būtu jāsalīdzina peļņa, kas iegūstama saskaņā ar Nolīgumu, un peļņa no ieguldījumiem, kuru riska līmenis ir līdzīgs Nolīgumā noteiktajam riska līmenim, vai arī jāsalīdzina riskam pielāgotas peļņas. |
| --- | --- |

(89)

Komisija uzskata, ka, salīdzinot Nolīgumu un alternatīvos ieguldījumus, kas uzņēmumam PI būtu pieejami, ja nebūtu Saistību, būtu pienācīgi jāņem vērā ieguldījumu risks un to mijiedarbība ar riskiem, kurus rada PI saistības (t. i., klientu noguldījumu kopapjoms), no aktīvu/saistību integrētās pārvaldības perspektīvas. Tad būtu jāsalīdzina peļņa, kas iegūstama saskaņā ar Nolīgumu, un peļņa no ieguldījumiem, kuru riska līmenis ir līdzīgs Nolīgumā noteiktajam riska līmenim, vai arī jāsalīdzina riskam pielāgotas peļņas.

PI

PI

| (90) | Komisija arī atgādina, ka ar Nolīgumu uzņēmumam PI piešķirto iespējamo priekšrocību analīze ir jāveic ex ante. Pieejamās alternatīvo ieguldījumu peļņas aplēses būtu jāveic saskaņā ar informāciju, kas pusēm pieejama Nolīguma noslēgšanas laikā. |
| --- | --- |

(90)

Komisija arī atgādina, ka ar Nolīgumu uzņēmumam PI piešķirto iespējamo priekšrocību analīze ir jāveic ex ante. Pieejamās alternatīvo ieguldījumu peļņas aplēses būtu jāveic saskaņā ar informāciju, kas pusēm pieejama Nolīguma noslēgšanas laikā.

PI

ex ante

| (91) | Komisija vispirms pārskatīja Itālijas sniegto salīdzinājumu, kas apkopots 3.2.7. iedaļā. Itālija apgalvoja, ka alternatīvie ieguldījumi, kas uzņēmumam PI būtu pieejami, ja tas nebūtu uzņēmies Saistības, nodrošināja līdzīgu vai augstāku peļņu nekā Nolīgums, un ka tas parāda, ka Nolīgums nav sniedzis PI nekādas priekšrocības. Komisija konstatēja, ka nebija pierādījuma tam, ka piedāvātie alternatīvie ieguldījumi riska ziņā būtu salīdzināmi ar Nolīgumu. Tādējādi tie nevar kalpot par pamatu Vispārējās tiesas aprakstītajam novērtējumam, jo neļauj izsmeļoši secināt, vai PI ir guvis priekšrocības saskaņā ar Nolīgumu.






  — | PI apdrošināšanas darbību salīdzinošajā analīzē (sk. 67. un 68. apsvērumu) Itālija apgalvo, taču nepierāda, ka dzīvības apdrošināšanas polises ir salīdzināmas ar pasta norēķinu kontiem un ka ar šiem produktiem saistītie ieguldījumu riski ir salīdzināmi ar riskiem, kas saistīti ar Nolīgumu. |
| --- | --- | --- |

(91)

Komisija vispirms pārskatīja Itālijas sniegto salīdzinājumu, kas apkopots 3.2.7. iedaļā. Itālija apgalvoja, ka alternatīvie ieguldījumi, kas uzņēmumam PI būtu pieejami, ja tas nebūtu uzņēmies Saistības, nodrošināja līdzīgu vai augstāku peļņu nekā Nolīgums, un ka tas parāda, ka Nolīgums nav sniedzis PI nekādas priekšrocības. Komisija konstatēja, ka nebija pierādījuma tam, ka piedāvātie alternatīvie ieguldījumi riska ziņā būtu salīdzināmi ar Nolīgumu. Tādējādi tie nevar kalpot par pamatu Vispārējās tiesas aprakstītajam novērtējumam, jo neļauj izsmeļoši secināt, vai PI ir guvis priekšrocības saskaņā ar Nolīgumu.

PI

PI

PI

—

PI apdrošināšanas darbību salīdzinošajā analīzē (sk. 67. un 68. apsvērumu) Itālija apgalvo, taču nepierāda, ka dzīvības apdrošināšanas polises ir salīdzināmas ar pasta norēķinu kontiem un ka ar šiem produktiem saistītie ieguldījumu riski ir salīdzināmi ar riskiem, kas saistīti ar Nolīgumu.

PI

| — | Veicot La Banque Postale ieguldījumu stratēģijas salīdzinošo analīzi (sk. 69., 70. un 71. apsvērumu), Itālija nepierāda, ka La Banque Postale saistību profils atbilst PI saistību profilam un ka La Banque Postale ieguldījumu profils ir līdzīgs Nolīgumā noteiktajam PI ieguldījumu profilam. |
| --- | --- |

—

Veicot La Banque Postale ieguldījumu stratēģijas salīdzinošo analīzi (sk. 69., 70. un 71. apsvērumu), Itālija nepierāda, ka La Banque Postale saistību profils atbilst PI saistību profilam un ka La Banque Postale ieguldījumu profils ir līdzīgs Nolīgumā noteiktajam PI ieguldījumu profilam.

La Banque Postale

La Banque Postale

PI

La Banque Postale

PI

| — | Veicot citu ieguldījumu stratēģiju salīdzinošo analīzi, kas sniegta [...] pētījumā (sk. 72.–81. apsvērumu), PI saistību profils ir atbilstīgi ņemts vērā saskaņā ar novērtējumu, ko veicis [...] (sk. 53.–58. apsvērumu), un ir sniegts riska sintētiskais pasākums, t. i., peļņas svārstīgums. Tomēr Komisija atzīmēja, ka piedāvātajiem alternatīvajiem ieguldījumiem ir atšķirīgs riska līmenis nekā Nolīgumam un tāpēc šo alternatīvo ieguldījumu peļņu, ja netiek pielāgoti riski, nevar salīdzināt ar peļņu, kas pieejama saskaņā ar Nolīgumu. |
| --- | --- |

—

Veicot citu ieguldījumu stratēģiju salīdzinošo analīzi, kas sniegta [...] pētījumā (sk. 72.–81. apsvērumu), PI saistību profils ir atbilstīgi ņemts vērā saskaņā ar novērtējumu, ko veicis [...] (sk. 53.–58. apsvērumu), un ir sniegts riska sintētiskais pasākums, t. i., peļņas svārstīgums. Tomēr Komisija atzīmēja, ka piedāvātajiem alternatīvajiem ieguldījumiem ir atšķirīgs riska līmenis nekā Nolīgumam un tāpēc šo alternatīvo ieguldījumu peļņu, ja netiek pielāgoti riski, nevar salīdzināt ar peļņu, kas pieejama saskaņā ar Nolīgumu.

PI

| (92) | Turklāt Itālija apgalvoja, ka nekādu ex ante priekšrocību neesība uzņēmumam PI izriet no tā, ka abām pusēm, proti, PI un valstij, ir iespēja katru gadu atcelt Nolīgumu, ja atlīdzība kļūst netaisnīga (sk. 78. apsvērumu). Tomēr Komisija uzskatīja, ka šī iespēja neizslēdz iespējamās priekšrocības uzņēmumam PI. Šī iespēja neattiecās uz pirmo gadu, un Itālijai nav bijis pienākuma to īstenot, pat ja nākamajos gados tai būtu izdevīgi to darīt. |
| --- | --- |

(92)

Turklāt Itālija apgalvoja, ka nekādu ex ante priekšrocību neesība uzņēmumam PI izriet no tā, ka abām pusēm, proti, PI un valstij, ir iespēja katru gadu atcelt Nolīgumu, ja atlīdzība kļūst netaisnīga (sk. 78. apsvērumu). Tomēr Komisija uzskatīja, ka šī iespēja neizslēdz iespējamās priekšrocības uzņēmumam PI. Šī iespēja neattiecās uz pirmo gadu, un Itālijai nav bijis pienākuma to īstenot, pat ja nākamajos gados tai būtu izdevīgi to darīt.

ex ante

PI

PI

PI

| (93) | Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka Itālijas sniegtie argumenti nav pietiekami, lai izdarītu pamatotu secinājumu par to, vai Nolīgums ir vai nav sniedzis priekšrocības PI. Komisija tad piemēroja novērtējumu, ko aprakstīja Vispārējā tiesa šajā lietā. Tālab Komisija aplēsa sagaidāmo peļņu/riskus, ko nodrošina vispusīgs alternatīvu ieguldījumu stratēģiju kopums, kurš ir pieejams gadījumā, ja nav Saistību. Lai nodrošinātu tehnisko atbalstu šajos jautājumos, Komisija konkursa procedūrā izraudzījās Perudžas Universitāti, kuras eksperti 2015. gada novembrī sagatavoja ziņojumu (turpmāk tekstā “ekspertu ziņojums”). |
| --- | --- |

(93)

Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka Itālijas sniegtie argumenti nav pietiekami, lai izdarītu pamatotu secinājumu par to, vai Nolīgums ir vai nav sniedzis priekšrocības PI. Komisija tad piemēroja novērtējumu, ko aprakstīja Vispārējā tiesa šajā lietā. Tālab Komisija aplēsa sagaidāmo peļņu/riskus, ko nodrošina vispusīgs alternatīvu ieguldījumu stratēģiju kopums, kurš ir pieejams gadījumā, ja nav Saistību. Lai nodrošinātu tehnisko atbalstu šajos jautājumos, Komisija konkursa procedūrā izraudzījās Perudžas Universitāti, kuras eksperti 2015. gada novembrī sagatavoja ziņojumu (turpmāk tekstā “ekspertu ziņojums”).

PI

4.2.   Ekspertu ziņojuma kopsavilkums

Ekspertu ziņojuma kopsavilkums

| (94) | Ekspertu ziņojumā ir izvērtēts ieguldījums, kuru PI veicis saskaņā ar Saistībām un kura peļņa ir reglamentēta Nolīgumā, un pasta norēķinu kontos iegūto līdzekļu iespējamās alternatīvās tirgus ieguldījumu stratēģijas, kuras PI būtu varējis izvērtēt, ja nebūtu uzņēmies Saistības laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam. Ziņojumā ir izvērtēti arī attiecīgie riska un peļņas profili, izmantojot tikai to informāciju, kas PI bija pieejama ieguldījumu veikšanas laikā. |
| --- | --- |

(94)

Ekspertu ziņojumā ir izvērtēts ieguldījums, kuru PI veicis saskaņā ar Saistībām un kura peļņa ir reglamentēta Nolīgumā, un pasta norēķinu kontos iegūto līdzekļu iespējamās alternatīvās tirgus ieguldījumu stratēģijas, kuras PI būtu varējis izvērtēt, ja nebūtu uzņēmies Saistības laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam. Ziņojumā ir izvērtēti arī attiecīgie riska un peļņas profili, izmantojot tikai to informāciju, kas PI bija pieejama ieguldījumu veikšanas laikā.

PI

PI

PI

| (95) | Ekspertu ziņojumā ir modelēts, kā varētu attīstīties PI saistības (t. i., noguldījumi) laika gaitā. Tā kā šīs saistības ir noguldītāju prasījumi, PI var ieguldīt tikai tos līdzekļus, kurus noguldītāji neizņem. Tādējādi eksperti provizoriski nosaka tā saucamos saistību modeļus (“SM”), ar kuriem modelē gaidāmo uzņēmumam PI pieejamo līdzekļu apjomu, ko PI tādējādi var ieguldīt. Šīs aplēses vajadzībām ekspertu ziņojumā ir nošķirti saistību noturīgie komponenti no svārstīgajiem komponentiem. Saskaņā ar saistību provizorisko modeli īstermiņa vai ilgtermiņa aktīvos var investēt tikai noturīgos komponentus. |
| --- | --- |

(95)

Ekspertu ziņojumā ir modelēts, kā varētu attīstīties PI saistības (t. i., noguldījumi) laika gaitā. Tā kā šīs saistības ir noguldītāju prasījumi, PI var ieguldīt tikai tos līdzekļus, kurus noguldītāji neizņem. Tādējādi eksperti provizoriski nosaka tā saucamos saistību modeļus (“SM”), ar kuriem modelē gaidāmo uzņēmumam PI pieejamo līdzekļu apjomu, ko PI tādējādi var ieguldīt. Šīs aplēses vajadzībām ekspertu ziņojumā ir nošķirti saistību noturīgie komponenti no svārstīgajiem komponentiem. Saskaņā ar saistību provizorisko modeli īstermiņa vai ilgtermiņa aktīvos var investēt tikai noturīgos komponentus.

PI

PI

PI

PI

| (96) | Ekspertu ziņojumā ir aplūkoti divi saistību modeļi – SM1 un SM2, kas atšķiras ar to, kā tiek traktēts noguldījumu noturīgais komponents (t. i., daļa, kas saskaņā ar modelēšanas pieņēmumiem nākamajos 30 gados netiek izņemta no aprites). Abos scenārijos ekspertu ziņojumā tiek pieņemts, ka iegūto naudas līdzekļu kopapjoms laika gaitā samazināsies norēķinu kontu noguldījumu izņemšanas dēļ. SM1 scenārijā izejošās plūsmas, kuru modelētais maksājuma termiņš ir lielāks par 30 gadiem, tiek sadalītas proporcionāli 30 gadu laikposmā. SM2 scenārijā visas izejošās plūsmas, kuru modelētais maksājuma termiņš ir lielāks par 30 gadiem, tiek sadalītas izejošajā plūsmā 30. gadā. Saskaņā ar ekspertu ziņojumā sniegtajiem pieņēmumiem starpība ir nozīmīga, jo, aptuveni rēķinot, 60 % no visiem noguldījumiem modelētais izejošās plūsmas datums pārsniedz 30 gadus. Pamatojoties uz to, SM1 scenārijā izejošās plūsmas notiek regulāri 1–30 gadu intervālā, savukārt SM2 scenārijā tikai 40 % no izejošajām plūsmām notiek 1–30 gadu intervālā un 60 % notiek vien 30. gadā. |
| --- | --- |

(96)

Ekspertu ziņojumā ir aplūkoti divi saistību modeļi – SM1 un SM2, kas atšķiras ar to, kā tiek traktēts noguldījumu noturīgais komponents (t. i., daļa, kas saskaņā ar modelēšanas pieņēmumiem nākamajos 30 gados netiek izņemta no aprites). Abos scenārijos ekspertu ziņojumā tiek pieņemts, ka iegūto naudas līdzekļu kopapjoms laika gaitā samazināsies norēķinu kontu noguldījumu izņemšanas dēļ. SM1 scenārijā izejošās plūsmas, kuru modelētais maksājuma termiņš ir lielāks par 30 gadiem, tiek sadalītas proporcionāli 30 gadu laikposmā. SM2 scenārijā visas izejošās plūsmas, kuru modelētais maksājuma termiņš ir lielāks par 30 gadiem, tiek sadalītas izejošajā plūsmā 30. gadā. Saskaņā ar ekspertu ziņojumā sniegtajiem pieņēmumiem starpība ir nozīmīga, jo, aptuveni rēķinot, 60 % no visiem noguldījumiem modelētais izejošās plūsmas datums pārsniedz 30 gadus. Pamatojoties uz to, SM1 scenārijā izejošās plūsmas notiek regulāri 1–30 gadu intervālā, savukārt SM2 scenārijā tikai 40 % no izejošajām plūsmām notiek 1–30 gadu intervālā un 60 % notiek vien 30. gadā.

| (97) | Attiecībā uz to, kurš no abiem saistību modeļiem varētu būt atbilstīgāks pieņēmums, ekspertu ziņojumā ir apgalvots, ka atbilstīgāks ir mazāk konservatīvais saistību modelis SM2. Lai pamatotu šo secinājumu, ekspertu ziņojumā norādīts, ka PI atšķiras no parastas komercbankas tādā ziņā, ka i) PI netika piemērots bankām piemērojamais piesardzības regulējums un tādējādi prasība, ka ilgtermiņa ieguldījumiem ir nepieciešams augstāks kapitāla līmenis; un ii) PI nav pakļauts masīvas naudas līdzekļu izņemšanas riskam un likviditātes krīzei, kāda ir parastai bankai, jo lielākā daļa ieguldītāju uzskata, ka PI ir tas pats, kas Itālija. Ekspertu ziņojumā apgalvots, ka šī uztvere atbilst gaidām, ka likviditātes krīzes gadījumā Itālija būtu spiesta finansēt PI maksātnespējas pozīciju, lai novērstu domino efektu, kas izraisītu visa uzkrātā valsts parāda kredītspējas pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(97)

Attiecībā uz to, kurš no abiem saistību modeļiem varētu būt atbilstīgāks pieņēmums, ekspertu ziņojumā ir apgalvots, ka atbilstīgāks ir mazāk konservatīvais saistību modelis SM2. Lai pamatotu šo secinājumu, ekspertu ziņojumā norādīts, ka PI atšķiras no parastas komercbankas tādā ziņā, ka i) PI netika piemērots bankām piemērojamais piesardzības regulējums un tādējādi prasība, ka ilgtermiņa ieguldījumiem ir nepieciešams augstāks kapitāla līmenis; un ii) PI nav pakļauts masīvas naudas līdzekļu izņemšanas riskam un likviditātes krīzei, kāda ir parastai bankai, jo lielākā daļa ieguldītāju uzskata, ka PI ir tas pats, kas Itālija. Ekspertu ziņojumā apgalvots, ka šī uztvere atbilst gaidām, ka likviditātes krīzes gadījumā Itālija būtu spiesta finansēt PI maksātnespējas pozīciju, lai novērstu domino efektu, kas izraisītu visa uzkrātā valsts parāda kredītspējas pasliktināšanos.

PI

PI

PI

PI

PI

| (98) | Komisija atzīmē, ka ekspertu ziņojums vedina domāt, ka naudas līdzekļi, kurus PI noguldījis Valsts kases kontā, faktiski savā būtībā nav īstermiņa noguldījumi. Par to, ka šie naudas līdzekļi ir īstermiņa, vedināja domāt ABI, apgalvojot, ka atlīdzībai par noguldījumiem Valsts kasē būtu jāatbilst to īstermiņa raksturam (sk. 45. apsvērumu). Vienlaikus Komisija atgādina, ka, lai arī ekspertu ziņojumā sniegts novērtējums, ka PI fondu noguldījumi Valsts kasē ir ilgtermiņa noguldījumi, tas nav pietiekami, lai noteiktu valsts atbalsta neesību. Saskaņā ar 2013. gada nolēmumā prasīto novērtējumu, ir izsmeļoši jāsalīdzina peļņa/risks Saistību esamības un neesamības gadījumā, lai faktiski noteiktu, vai šis pasākums ir sniedzis uzņēmumam PI priekšrocības. |
| --- | --- |

(98)

Komisija atzīmē, ka ekspertu ziņojums vedina domāt, ka naudas līdzekļi, kurus PI noguldījis Valsts kases kontā, faktiski savā būtībā nav īstermiņa noguldījumi. Par to, ka šie naudas līdzekļi ir īstermiņa, vedināja domāt ABI, apgalvojot, ka atlīdzībai par noguldījumiem Valsts kasē būtu jāatbilst to īstermiņa raksturam (sk. 45. apsvērumu). Vienlaikus Komisija atgādina, ka, lai arī ekspertu ziņojumā sniegts novērtējums, ka PI fondu noguldījumi Valsts kasē ir ilgtermiņa noguldījumi, tas nav pietiekami, lai noteiktu valsts atbalsta neesību. Saskaņā ar 2013. gada nolēmumā prasīto novērtējumu, ir izsmeļoši jāsalīdzina peļņa/risks Saistību esamības un neesamības gadījumā, lai faktiski noteiktu, vai šis pasākums ir sniedzis uzņēmumam PI priekšrocības.

PI

ABI

PI

PI

| (99) | Attiecīgi ekspertu ziņojumā ir izstrādāts dinamisks procentu likmes modelis, kas ļauj aprēķināt obligāciju cenas, pamatojoties uz procentu likmes ienesīguma līknes modeli jebkurā laika atskaites punktā nākotnē. Ziņojumā ir izvērtēti trīs procentu likmes scenāriji – nemainīgas (stabilas), augošas un krītošas procentu likmes salīdzinājumā ar Nolīguma darbības laikā dominējošo ienesīguma līkni. |
| --- | --- |

(99)

Attiecīgi ekspertu ziņojumā ir izstrādāts dinamisks procentu likmes modelis, kas ļauj aprēķināt obligāciju cenas, pamatojoties uz procentu likmes ienesīguma līknes modeli jebkurā laika atskaites punktā nākotnē. Ziņojumā ir izvērtēti trīs procentu likmes scenāriji – nemainīgas (stabilas), augošas un krītošas procentu likmes salīdzinājumā ar Nolīguma darbības laikā dominējošo ienesīguma līkni.

| (100) | Tad ekspertu ziņojumā ir izvērtēti riska un peļņas parametri attiecībā uz faktiskajiem ieguldījumiem, kurus PI veicis saskaņā ar Saistībām un kuru peļņa tiek regulēta ar Nolīgumu. Šeit risks, ko rada vienīgi procentu likmes izmaiņas, kuras ietekmē obligāciju cenas, ko izmanto, lai aprēķinātu atbilstīgu atlīdzības likmi saskaņā ar Nolīgumu, ir ļoti zems. Faktiski riska līmenis ir 0,11 %, 0,17 % un 0,06 % attiecīgi nemainīgas likmes, augošas likmes un likmes, kas samazinās, scenārijā. |
| --- | --- |

(100)

Tad ekspertu ziņojumā ir izvērtēti riska un peļņas parametri attiecībā uz faktiskajiem ieguldījumiem, kurus PI veicis saskaņā ar Saistībām un kuru peļņa tiek regulēta ar Nolīgumu. Šeit risks, ko rada vienīgi procentu likmes izmaiņas, kuras ietekmē obligāciju cenas, ko izmanto, lai aprēķinātu atbilstīgu atlīdzības likmi saskaņā ar Nolīgumu, ir ļoti zems. Faktiski riska līmenis ir 0,11 %, 0,17 % un 0,06 % attiecīgi nemainīgas likmes, augošas likmes un likmes, kas samazinās, scenārijā.

PI

| (101) | Saistībā uz pieejamajām ieguldījumu stratēģijām PI ieguldījumu veikšanas laikā bija ļauts ieguldīt tikai eurozonas ieguldījumu līmeņa obligācijās. Attiecīgi eksperti salīdzināšanai izskata stratēģijas, kas balstītas uz Itālijas valsts obligācijām, kurām ir dažādi maksājuma termiņi, un eurozonas valsts obligāciju izmantošanas stratēģiju. |
| --- | --- |

(101)

Saistībā uz pieejamajām ieguldījumu stratēģijām PI ieguldījumu veikšanas laikā bija ļauts ieguldīt tikai eurozonas ieguldījumu līmeņa obligācijās. Attiecīgi eksperti salīdzināšanai izskata stratēģijas, kas balstītas uz Itālijas valsts obligācijām, kurām ir dažādi maksājuma termiņi, un eurozonas valsts obligāciju izmantošanas stratēģiju.

PI

| (102) | Izvērtējot pieejamās ieguldījumu stratēģijas, ekspertu ziņojumā ir izvērtēti divi galvenie riski, proti, risks, ko rada PI aktīvu (Itālijas valsts obligāciju) un saistību (noguldījumu) maksāšanas termiņu atšķirības, un Itālijas suverēno saistību nepildīšanas risks. |
| --- | --- |

(102)

Izvērtējot pieejamās ieguldījumu stratēģijas, ekspertu ziņojumā ir izvērtēti divi galvenie riski, proti, risks, ko rada PI aktīvu (Itālijas valsts obligāciju) un saistību (noguldījumu) maksāšanas termiņu atšķirības, un Itālijas suverēno saistību nepildīšanas risks.

PI

| (103) | Aktīvu un saistību maksājuma termiņu nesaskaņotība rada likviditātes risku (t. i., risku, ka PI nepietiek likvīdu naudas līdzekļu, lai izpildītu noguldītāju naudas līdzekļu izņemšanas prasījumus konkrētā brīdī). Šis likviditātes risks tomēr ir ierobežots, ja aktīvus (t. i., Itālijas valsts obligācijas) ir viegli pārdot. Ja PI būtu jāpārdod šīs obligācijas pirms to maksājuma termiņa, tirgus cenu noteiktu tā laika dominējošā procentu likme, tādējādi PI pakļaujot procentu likmes riskam, kas varētu izraisīt iespējamo kapitāla pieaugumu vai zudumus. Šis risks ir skaidri modelēts ekspertu ziņojumā. |
| --- | --- |

(103)

Aktīvu un saistību maksājuma termiņu nesaskaņotība rada likviditātes risku (t. i., risku, ka PI nepietiek likvīdu naudas līdzekļu, lai izpildītu noguldītāju naudas līdzekļu izņemšanas prasījumus konkrētā brīdī). Šis likviditātes risks tomēr ir ierobežots, ja aktīvus (t. i., Itālijas valsts obligācijas) ir viegli pārdot. Ja PI būtu jāpārdod šīs obligācijas pirms to maksājuma termiņa, tirgus cenu noteiktu tā laika dominējošā procentu likme, tādējādi PI pakļaujot procentu likmes riskam, kas varētu izraisīt iespējamo kapitāla pieaugumu vai zudumus. Šis risks ir skaidri modelēts ekspertu ziņojumā.

PI

PI

PI

| (104) | Attiecībā uz suverēno saistību neizpildi ekspertu ziņojumā norādīts, ka PI saskaņā ar Nolīgumu arī uzņemas Itālijas saistību neizpildes suverēno risku. Tāpēc ekspertu ziņojumā tiek uzskatīts, ka Itālijas valsts obligāciju izmantošana modelī pieļauj vienādu suverēno risku attiecībā uz abām stratēģijām un ļauj veikt salīdzināšanu “kā līdzīgs ar līdzīgu” bez tiešas modelēšanas. |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz suverēno saistību neizpildi ekspertu ziņojumā norādīts, ka PI saskaņā ar Nolīgumu arī uzņemas Itālijas saistību neizpildes suverēno risku. Tāpēc ekspertu ziņojumā tiek uzskatīts, ka Itālijas valsts obligāciju izmantošana modelī pieļauj vienādu suverēno risku attiecībā uz abām stratēģijām un ļauj veikt salīdzināšanu “kā līdzīgs ar līdzīgu” bez tiešas modelēšanas.

PI

| (105) | Ekspertu ziņojumā ir analizētas piecas atšķirīgas stratēģijas.






  — | Pirmā ieguldījumu stratēģija ir “pirkt un turēt” stratēģija. Saskaņā ar šo stratēģiju PI iegādājas Itālijas valsts obligācijas un tur tās līdz maksājuma termiņam. Ekspertu ziņojumā pieņemts, ka ir pieejamas visu termiņu obligācijas (t. i., jebkuram laikposmam) un to cena ir noteikta saskaņā ar modelēto ienesīguma līkni. Tā kā attiecīgās obligācijas var iegādāties, lai tās precīzi atbilstu aktīvu maksājuma termiņam, šī stratēģija nodrošina aktīvu un saistību maksājuma termiņu izcilu saskaņotību, tādējādi šī stratēģija nerada nekādu procentu likmes risku. |
| --- | --- | --- |

(105)

Ekspertu ziņojumā ir analizētas piecas atšķirīgas stratēģijas.

—

Pirmā ieguldījumu stratēģija ir “pirkt un turēt” stratēģija. Saskaņā ar šo stratēģiju PI iegādājas Itālijas valsts obligācijas un tur tās līdz maksājuma termiņam. Ekspertu ziņojumā pieņemts, ka ir pieejamas visu termiņu obligācijas (t. i., jebkuram laikposmam) un to cena ir noteikta saskaņā ar modelēto ienesīguma līkni. Tā kā attiecīgās obligācijas var iegādāties, lai tās precīzi atbilstu aktīvu maksājuma termiņam, šī stratēģija nodrošina aktīvu un saistību maksājuma termiņu izcilu saskaņotību, tādējādi šī stratēģija nerada nekādu procentu likmes risku.

PI

| — | Otrā stratēģija ir līdzīga pirmajai, bet tiek noņemts pieņēmums, ka ir pieejamas jebkura laika posma obligācijas. Šādā gadījumā PI uzņemas zināmu procentu likmes risku, jo ir gaidāmas noguldījumu izejošās plūsmas laikā, kad to segšanai tirgū nav pieejamas obligācijas. Tāpēc PI var būt spiests investēt kādās obligācijās, kurām ir ilgāks maksājuma termiņš, un pārdot tās pirms maksājuma termiņa, lai segtu gaidāmās noguldījumu izejošās plūsmas, tādējādi rodas zināms kapitāla pieauguma vai zaudējumu risks. |
| --- | --- |

—

Otrā stratēģija ir līdzīga pirmajai, bet tiek noņemts pieņēmums, ka ir pieejamas jebkura laika posma obligācijas. Šādā gadījumā PI uzņemas zināmu procentu likmes risku, jo ir gaidāmas noguldījumu izejošās plūsmas laikā, kad to segšanai tirgū nav pieejamas obligācijas. Tāpēc PI var būt spiests investēt kādās obligācijās, kurām ir ilgāks maksājuma termiņš, un pārdot tās pirms maksājuma termiņa, lai segtu gaidāmās noguldījumu izejošās plūsmas, tādējādi rodas zināms kapitāla pieauguma vai zaudējumu risks.

PI

PI

| — | Trešā stratēģija ir vēl viena “pirkt un turēt” stratēģija, taču šeit tiek brīvprātīgi ieviesta stratēģiska obligāciju un noguldījumu maksājuma termiņu nesakritība. Šeit maksājuma termiņu nesakritību rada PI, veicot ieguldījumus aktīvos, kuru maksājuma termiņš ir ilgāks nekā gaidāmās noguldījumu izejošās plūsmas. Tādējādi PI uzņemas procentu likmes risku, kas saistīts ar to, ka var nākties pārdot obligācijas, lai segtu noguldījumu prasījumus laikā, kad šādi prasījumi rodas, apmaiņā pret to, ka ilgāka termiņa obligācijām ir augstāks ienesīgums. |
| --- | --- |

—

Trešā stratēģija ir vēl viena “pirkt un turēt” stratēģija, taču šeit tiek brīvprātīgi ieviesta stratēģiska obligāciju un noguldījumu maksājuma termiņu nesakritība. Šeit maksājuma termiņu nesakritību rada PI, veicot ieguldījumus aktīvos, kuru maksājuma termiņš ir ilgāks nekā gaidāmās noguldījumu izejošās plūsmas. Tādējādi PI uzņemas procentu likmes risku, kas saistīts ar to, ka var nākties pārdot obligācijas, lai segtu noguldījumu prasījumus laikā, kad šādi prasījumi rodas, apmaiņā pret to, ka ilgāka termiņa obligācijām ir augstāks ienesīgums.

PI

PI

| — | Ceturtā stratēģija ir dinamiskas tirgošanās stratēģija, kad PI dinamiski pērk un pārdod obligācijas. Proti, PI iegulda visus pasta norēķinu kontos iegūtos līdzekļus noteikta termiņa obligācijās – tika izskatīts 5, 10 vai 20 gadu termiņš – un pēc 15 dienām pārdod tās un reinvestē ieņēmumus citās tāda paša termiņa obligācijās (t. i., jauno nopirkto obligāciju termiņš ir 15 dienas pēc pārdoto obligāciju termiņa). Tā kā noguldījumu izejošās plūsmas tiek izskatītas tikai konkrētā gada beigās, tiek uzskatīts, ka jebkurā konkrētajā gadā ieguldītā summa ir nemainīga attiecībā uz izejošajām plūsmām un svārstās tikai attiecībā uz procentu likmes izmaiņām. Tādējādi šīs stratēģijas peļņas gada likme nav atkarīga no saistību modeļa. |
| --- | --- |

—

Ceturtā stratēģija ir dinamiskas tirgošanās stratēģija, kad PI dinamiski pērk un pārdod obligācijas. Proti, PI iegulda visus pasta norēķinu kontos iegūtos līdzekļus noteikta termiņa obligācijās – tika izskatīts 5, 10 vai 20 gadu termiņš – un pēc 15 dienām pārdod tās un reinvestē ieņēmumus citās tāda paša termiņa obligācijās (t. i., jauno nopirkto obligāciju termiņš ir 15 dienas pēc pārdoto obligāciju termiņa). Tā kā noguldījumu izejošās plūsmas tiek izskatītas tikai konkrētā gada beigās, tiek uzskatīts, ka jebkurā konkrētajā gadā ieguldītā summa ir nemainīga attiecībā uz izejošajām plūsmām un svārstās tikai attiecībā uz procentu likmes izmaiņām. Tādējādi šīs stratēģijas peļņas gada likme nav atkarīga no saistību modeļa.

PI

PI

| — | Piektā stratēģija, kas pētījumā arī ir izvērtēta, ir tāda, ka PI iegulda visu ilgtermiņa eurozonas valsts obligāciju indeksā. Šajā indeksā ietilpst eurozonas valstu obligācijas (nevis tikai Itālijas valsts obligācijas), kuru termiņš ir ilgāks par 10 gadiem. Šīs stratēģija atšķiras no iepriekšējo stratēģiju sistēmas, jo tās pamatā esošais kredītrisks attiecas ne tikai uz Itālijas valsts obligācijām, bet uz eurozonas valstu obligāciju sastāvu. Lai ietvertu šo papildu risku, ir papildus izdarīti modelēšanas pieņēmumi. Arī šajā gadījumā noguldījumu izejošās plūsmas tiek izvērtētas tikai dotā gada beigās, tādējādi gada peļņa nav atkarīga no saistību modeļa. |
| --- | --- |

—

Piektā stratēģija, kas pētījumā arī ir izvērtēta, ir tāda, ka PI iegulda visu ilgtermiņa eurozonas valsts obligāciju indeksā. Šajā indeksā ietilpst eurozonas valstu obligācijas (nevis tikai Itālijas valsts obligācijas), kuru termiņš ir ilgāks par 10 gadiem. Šīs stratēģija atšķiras no iepriekšējo stratēģiju sistēmas, jo tās pamatā esošais kredītrisks attiecas ne tikai uz Itālijas valsts obligācijām, bet uz eurozonas valstu obligāciju sastāvu. Lai ietvertu šo papildu risku, ir papildus izdarīti modelēšanas pieņēmumi. Arī šajā gadījumā noguldījumu izejošās plūsmas tiek izvērtētas tikai dotā gada beigās, tādējādi gada peļņa nav atkarīga no saistību modeļa.

PI

| (106) | Ekspertu ziņojumā ir modelētas piecas ieguldījumu stratēģijas. Visām stratēģijām, izņemot eurozonas valstu obligāciju stratēģiju, riska un peļņas profils ir provizoriski noteikts saskaņā ar trim atšķirīgiem procentu likmes scenārijiem – nemainīga likme, augoša likme un likme, kas samazinās. |
| --- | --- |

(106)

Ekspertu ziņojumā ir modelētas piecas ieguldījumu stratēģijas. Visām stratēģijām, izņemot eurozonas valstu obligāciju stratēģiju, riska un peļņas profils ir provizoriski noteikts saskaņā ar trim atšķirīgiem procentu likmes scenārijiem – nemainīga likme, augoša likme un likme, kas samazinās.

| (107) | Visbeidzot, ekspertu ziņojumā ir izvērtēts, kādu ieguldījumu stratēģiju PI īstenoja, kad naudas līdzekļi 2007. gadā tika atbrīvoti no Saistībām. Ziņojums parāda, ka naudas līdzekļi tika ieguldīti piecu gadu eurozonas valstu obligācijās un tie atkal sniedz riskus un peļņu no šāda ieguldījuma, pamatojoties uz to modeli. Ekspertu ziņojumā secināts, ka stratēģija nebija pietiekami optimāla, jo sniedz zemāku peļņu un augstāku risku (0,65 %), nekā varētu sasniegt, ja izmantotu kādu no alternatīvajām ieguldījumu stratēģijām. |
| --- | --- |

(107)

Visbeidzot, ekspertu ziņojumā ir izvērtēts, kādu ieguldījumu stratēģiju PI īstenoja, kad naudas līdzekļi 2007. gadā tika atbrīvoti no Saistībām. Ziņojums parāda, ka naudas līdzekļi tika ieguldīti piecu gadu eurozonas valstu obligācijās un tie atkal sniedz riskus un peļņu no šāda ieguldījuma, pamatojoties uz to modeli. Ekspertu ziņojumā secināts, ka stratēģija nebija pietiekami optimāla, jo sniedz zemāku peļņu un augstāku risku (0,65 %), nekā varētu sasniegt, ja izmantotu kādu no alternatīvajām ieguldījumu stratēģijām.

PI

| (108) | Pēc visu ieguldījuma stratēģiju riska un peļņas profilu izvērtēšanas eksperti tad izmanto portfeļa cenu veidošanas teoriju, lai noteiktu, vai ieguldījumi, kas PI bija jāveic saskaņā ar Saistībām un kuru peļņa tika regulēta ar Nolīgumu, faktiski ir snieguši ekonomiskas priekšrocības PI (t. i., vai saskaņā ar Nolīgumu saņemtā peļņa, ņemot vērā ieguldījumu risku, ir bijusi augstāka nekā peļņa, ko varētu sasniegt pie līdzvērtīga riska līmeņa ar alternatīviem ieguldījumiem). |
| --- | --- |

(108)

Pēc visu ieguldījuma stratēģiju riska un peļņas profilu izvērtēšanas eksperti tad izmanto portfeļa cenu veidošanas teoriju, lai noteiktu, vai ieguldījumi, kas PI bija jāveic saskaņā ar Saistībām un kuru peļņa tika regulēta ar Nolīgumu, faktiski ir snieguši ekonomiskas priekšrocības PI (t. i., vai saskaņā ar Nolīgumu saņemtā peļņa, ņemot vērā ieguldījumu risku, ir bijusi augstāka nekā peļņa, ko varētu sasniegt pie līdzvērtīga riska līmeņa ar alternatīviem ieguldījumiem).

PI

PI

| (109) | Tālab ekspertu ziņojumā tika apvienoti visu pieejamo alternatīvo ieguldījumu riska un peļņas parametri vienā ieguldījumu funkcijā, kas izsaka sasniedzamo tirgus peļņu atkarībā no uzņemtā riska. Ja Nolīguma riska un peļņas parametri ir virs šīs funkcijas (t. i., ja saskaņā ar Nolīgumu PI būtu sasniedzis lielāku peļņu līdzvērtīga riska apstākļos nekā tirgū pieejamā peļņa), tad varētu secināt, ka ir bijusi priekšrocība. |
| --- | --- |

(109)

Tālab ekspertu ziņojumā tika apvienoti visu pieejamo alternatīvo ieguldījumu riska un peļņas parametri vienā ieguldījumu funkcijā, kas izsaka sasniedzamo tirgus peļņu atkarībā no uzņemtā riska. Ja Nolīguma riska un peļņas parametri ir virs šīs funkcijas (t. i., ja saskaņā ar Nolīgumu PI būtu sasniedzis lielāku peļņu līdzvērtīga riska apstākļos nekā tirgū pieejamā peļņa), tad varētu secināt, ka ir bijusi priekšrocība.

PI

| (110) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, ziņojumā secināts, ka tikai tad, ja izmanto saistību konservatīvo modeli SM1, un tikai tad, ja ir gaidāma procentu likmju celšanās, Nolīgums sniegtu PI augstāku peļņu. Tādā scenārijā, ņemot vērā to, ka PI vēlāk bija gatavs pieņemt risku 0,65 % apmērā, šo priekšrocību apmērs būtu vien 0,29 procentpunkti. SM2 scenārija gadījumā priekšrocības nebūtu nodrošinātas ne ar vienu procentu likmes scenāriju. |
| --- | --- |

(110)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, ziņojumā secināts, ka tikai tad, ja izmanto saistību konservatīvo modeli SM1, un tikai tad, ja ir gaidāma procentu likmju celšanās, Nolīgums sniegtu PI augstāku peļņu. Tādā scenārijā, ņemot vērā to, ka PI vēlāk bija gatavs pieņemt risku 0,65 % apmērā, šo priekšrocību apmērs būtu vien 0,29 procentpunkti. SM2 scenārija gadījumā priekšrocības nebūtu nodrošinātas ne ar vienu procentu likmes scenāriju.

PI

PI

4.3.   Komisijas veiktais ekspertu ziņojuma novērtējums

Komisijas veiktais ekspertu ziņojuma novērtējums

| (111) | Komisija konstatē, ka daži scenāriji ir ticamāki par citiem attiecībā uz konkrētiem ekspertu ziņojumā sniegtajiem pieņēmumiem vai interpretācijām. Proti, Komisija nepiekrīt SM2 saistību modeļa izmantošanai. |
| --- | --- |

(111)

Komisija konstatē, ka daži scenāriji ir ticamāki par citiem attiecībā uz konkrētiem ekspertu ziņojumā sniegtajiem pieņēmumiem vai interpretācijām. Proti, Komisija nepiekrīt SM2 saistību modeļa izmantošanai.

| (112) | Komisija atzīmē, ka ekspertu ziņojumā ir tikai izmantota informācija, kas pieejama pirms Nolīguma noslēgšanas, kā prasīts 2013. gada nolēmumā, izņemot atsauci uz 0,65 % riska līmeni, ko PI bija pieņēmis pēc Saistību beigām. Komisija nepiekrīt, ka 0,65 % tiek izmantots kā atbilstīgs riska līmenis, lai provizoriski noteiktu gaidāmo peļņu Saistību neesamības gadījumā. |
| --- | --- |

(112)

Komisija atzīmē, ka ekspertu ziņojumā ir tikai izmantota informācija, kas pieejama pirms Nolīguma noslēgšanas, kā prasīts 2013. gada nolēmumā, izņemot atsauci uz 0,65 % riska līmeni, ko PI bija pieņēmis pēc Saistību beigām. Komisija nepiekrīt, ka 0,65 % tiek izmantots kā atbilstīgs riska līmenis, lai provizoriski noteiktu gaidāmo peļņu Saistību neesamības gadījumā.

PI

| (113) | Pirmkārt, saistību modeļa izvēle būtiski ietekmē dažādu ieguldījumu stratēģiju gaidāmo peļņu. Kā noteikts 96. un 97. apsvērumā, atkarībā no tā, vai izvēlas SM1 vai SM2, pieņēmumi attiecībā uz noguldījumu izejošajām plūsmām būtiski atšķiras. PI noguldījumu vidējais ilgums, t. i., svērtais vidējais laiks, cik ilgi šie noguldījumi tiek turēti pieejami, SM1 un SM2 gadījumā ir būtiski atšķirīgs, proti, attiecīgi aptuveni 9 un 14 gadi. |
| --- | --- |

(113)

Pirmkārt, saistību modeļa izvēle būtiski ietekmē dažādu ieguldījumu stratēģiju gaidāmo peļņu. Kā noteikts 96. un 97. apsvērumā, atkarībā no tā, vai izvēlas SM1 vai SM2, pieņēmumi attiecībā uz noguldījumu izejošajām plūsmām būtiski atšķiras. PI noguldījumu vidējais ilgums, t. i., svērtais vidējais laiks, cik ilgi šie noguldījumi tiek turēti pieejami, SM1 un SM2 gadījumā ir būtiski atšķirīgs, proti, attiecīgi aptuveni 9 un 14 gadi.

PI

| (114) | Komisija atzīmē, ka SM1 un SM2 scenārijā ilgums pārsniedz maksimālo piecu gadu termiņu, ko iesaka Eiropas Banku iestāde (EBI) beztermiņa saistību, piemēram, noguldījumu, modelēšanai. |
| --- | --- |

(114)

Komisija atzīmē, ka SM1 un SM2 scenārijā ilgums pārsniedz maksimālo piecu gadu termiņu, ko iesaka Eiropas Banku iestāde (EBI) beztermiņa saistību, piemēram, noguldījumu, modelēšanai.

| (115) | Komisija ir novērtējusi jautājumu par PI noguldījumu vidējo ilgumu, kas izmantojams saskaņā ar 2013. gada nolēmumu prasītajam novērtējumam. Komisija uzskata, ka, šķiet, SM2 ir pārmērīgi optimistisks attiecībā uz klientu noguldījumu vidējo gaidāmo uzkrāšanu. Tomēr PI klientu noguldījumu ilgums praktiski var pārsniegt EBI ieteiktos piecus gadus, kā tas tiek piedāvāts ekspertu ziņojumā. Savā novērtējumā Komisija ir līdzsvarojusi šādus apsvērumus:






  a) | EBI ieteikumi par to, ka noguldījumu ilgums ir pieci gadi, tika izdoti vien 2015. gadā, kad tika pastiprinātas normatīvās prasības par likviditātes pārvaldību. |
| --- | --- | --- |

(115)

Komisija ir novērtējusi jautājumu par PI noguldījumu vidējo ilgumu, kas izmantojams saskaņā ar 2013. gada nolēmumu prasītajam novērtējumam. Komisija uzskata, ka, šķiet, SM2 ir pārmērīgi optimistisks attiecībā uz klientu noguldījumu vidējo gaidāmo uzkrāšanu. Tomēr PI klientu noguldījumu ilgums praktiski var pārsniegt EBI ieteiktos piecus gadus, kā tas tiek piedāvāts ekspertu ziņojumā. Savā novērtējumā Komisija ir līdzsvarojusi šādus apsvērumus:

PI

PI

a)

EBI ieteikumi par to, ka noguldījumu ilgums ir pieci gadi, tika izdoti vien 2015. gadā, kad tika pastiprinātas normatīvās prasības par likviditātes pārvaldību.

| b) | Saskaņā ar pašreizējiem EBI ieteikumiem, ja noguldījumus pieņemošā iestāde var parādīt, ka tā ir precīzi modelējusi savu noguldījumu pārcenošanas profilu (26), var uzskatīt, ka atbilstīgs ir lielāks ilgums. |
| --- | --- |

b)

Saskaņā ar pašreizējiem EBI ieteikumiem, ja noguldījumus pieņemošā iestāde var parādīt, ka tā ir precīzi modelējusi savu noguldījumu pārcenošanas profilu (26), var uzskatīt, ka atbilstīgs ir lielāks ilgums.

26

| c) | Kā apgalvoja arī Itālija (sk. 53.–56. apsvērumu), varētu uzskatīt, ka pasta banku klientu profils ir stabilāks nekā parasto komercbanku klientu profils. Faktiski pasta bankas var piesaistīt klientus ar vidējiem vai zemākiem par vidējiem ienākumiem un vecāka gadagājuma klientus, kuri ir mazāk jutīgi pret likmēm. Tādējādi varētu gaidīt, ka PI noguldījumu ilgums pārsniedz EBI ieteiktos piecus gadus. |
| --- | --- |

c)

Kā apgalvoja arī Itālija (sk. 53.–56. apsvērumu), varētu uzskatīt, ka pasta banku klientu profils ir stabilāks nekā parasto komercbanku klientu profils. Faktiski pasta bankas var piesaistīt klientus ar vidējiem vai zemākiem par vidējiem ienākumiem un vecāka gadagājuma klientus, kuri ir mazāk jutīgi pret likmēm. Tādējādi varētu gaidīt, ka PI noguldījumu ilgums pārsniedz EBI ieteiktos piecus gadus.

PI

| d) | Vienlaikus Komisija uzskata, ka argumenti, kas norādīti ekspertu ziņojumā un sniegti 96. un 97. apsvērumā, nav pietiekami, lai pamatotu to, ka SM1 ir vēlamāks par SM2. Ekspertu ziņojumā apgalvots, ka SM2 būtu attaisnojams šajā konkrētajā gadījumā, ņemot vērā to, ka uz PI neattiecās piesardzības regulējums, kuru piemēro bankām, un ka liela daļa investoru uztver PI tēlu tāpat kā Itāliju. Tomēr Komisija uzskata, ka:






  1) | tas, ka uzņēmumam PI netiek piemērotas pamatkapitāla prasības, per se neietekmē tā noguldītāju uzvedību un noteikti to neietekmē tādā ziņā, ka noguldītāji palielina savu noguldījumu laikposmu (ieguldījumu horizontu) PI; |
| --- | --- | --- |

d)

Vienlaikus Komisija uzskata, ka argumenti, kas norādīti ekspertu ziņojumā un sniegti 96. un 97. apsvērumā, nav pietiekami, lai pamatotu to, ka SM1 ir vēlamāks par SM2. Ekspertu ziņojumā apgalvots, ka SM2 būtu attaisnojams šajā konkrētajā gadījumā, ņemot vērā to, ka uz PI neattiecās piesardzības regulējums, kuru piemēro bankām, un ka liela daļa investoru uztver PI tēlu tāpat kā Itāliju. Tomēr Komisija uzskata, ka:

PI

PI

1)

tas, ka uzņēmumam PI netiek piemērotas pamatkapitāla prasības, per se neietekmē tā noguldītāju uzvedību un noteikti to neietekmē tādā ziņā, ka noguldītāji palielina savu noguldījumu laikposmu (ieguldījumu horizontu) PI;

PI

per se

PI

| 2) | nevar gaidīt, lai noguldītāji uzskatītu, ka PI riska profils ir tāds pats kā Itālijai. Faktiski pieņemot, ka Itālija būtu spiesta finansēt jebkādu PI maksātnespējas pozīciju, kā minēts ekspertu ziņojumā, tas nozīmētu, ka pastāv valsts atbalsts netieša galvojuma veidā. |
| --- | --- |

2)

nevar gaidīt, lai noguldītāji uzskatītu, ka PI riska profils ir tāds pats kā Itālijai. Faktiski pieņemot, ka Itālija būtu spiesta finansēt jebkādu PI maksātnespējas pozīciju, kā minēts ekspertu ziņojumā, tas nozīmētu, ka pastāv valsts atbalsts netieša galvojuma veidā.

PI

PI

| (116) | Pamatojoties uz minēto, Komisija atzīst, ka SM1 ir reālistisks pieņēmums, lai noteiktu piesardzīgu ieguldījumu stratēģiju, kuru PI būtu varējis izmantot, ja attiecīgajā laikposmā nebūtu uzņēmies Saistības. |
| --- | --- |

(116)

Pamatojoties uz minēto, Komisija atzīst, ka SM1 ir reālistisks pieņēmums, lai noteiktu piesardzīgu ieguldījumu stratēģiju, kuru PI būtu varējis izmantot, ja attiecīgajā laikposmā nebūtu uzņēmies Saistības.

PI

| (117) | Turklāt Komisija atgādina, ka ekspertu ziņojumā bija norādīts, ka Nolīguma gaidāmā likme ir augstāka nekā gaidāmā peļņa, ko sniegtu alternatīvās ieguldījumu stratēģijas, tikai augošas likmes scenārijā un tikai par 0,29 procentpunktiem (sk. 110. apsvērumu). Tomēr šie 0,29 procentpunkti tika aprēķināti, salīdzinot gaidāmo tirgus peļņu, ja riska līmenis ir 0,65 %, savukārt saskaņā ar Nolīgumu paredzētā peļņa ir attiecībā pret riska līmeni 0,17 % augošas likmes scenārijā. |
| --- | --- |

(117)

Turklāt Komisija atgādina, ka ekspertu ziņojumā bija norādīts, ka Nolīguma gaidāmā likme ir augstāka nekā gaidāmā peļņa, ko sniegtu alternatīvās ieguldījumu stratēģijas, tikai augošas likmes scenārijā un tikai par 0,29 procentpunktiem (sk. 110. apsvērumu). Tomēr šie 0,29 procentpunkti tika aprēķināti, salīdzinot gaidāmo tirgus peļņu, ja riska līmenis ir 0,65 %, savukārt saskaņā ar Nolīgumu paredzētā peļņa ir attiecībā pret riska līmeni 0,17 % augošas likmes scenārijā.

| (118) | Komisija neatrod nekādu pamatotu iemeslu salīdzināt peļņas, kurām ir atšķirīgs riska līmenis, jo īpaši tāpēc, ka piemērotais 0,65 % riska līmenis ekspertu ziņojumā tika aprēķināts, izvērtējot ieguldījumu stratēģiju, kuru PI galu galā bija īstenojis pēc Saistību atcelšanas (sk. 104. apsvērumu). Šāds apsvērums, šķiet, nav piemērojams izmantošanai metodikā, kurā būtu jāņem vērā tikai tā informācija, kas bija pieejama no ex ante perspektīvas. |
| --- | --- |

(118)

Komisija neatrod nekādu pamatotu iemeslu salīdzināt peļņas, kurām ir atšķirīgs riska līmenis, jo īpaši tāpēc, ka piemērotais 0,65 % riska līmenis ekspertu ziņojumā tika aprēķināts, izvērtējot ieguldījumu stratēģiju, kuru PI galu galā bija īstenojis pēc Saistību atcelšanas (sk. 104. apsvērumu). Šāds apsvērums, šķiet, nav piemērojams izmantošanai metodikā, kurā būtu jāņem vērā tikai tā informācija, kas bija pieejama no ex ante perspektīvas.

PI

ex ante

| (119) | Tāpēc, lai aprēķinātu sasniedzamo tirgus peļņu, kas būtu izmantojama salīdzināšanai ar Nolīgumā noteikto peļņu, būtu jāizmanto tāds pats riska līmenis, kāds ir noteikts Nolīgumā, t. i., 0,11 %, 0,17 % un 0,06 % attiecīgi nemainīgas likmes, augošas likmes un likmes, kas samazinās, scenārijā. |
| --- | --- |

(119)

Tāpēc, lai aprēķinātu sasniedzamo tirgus peļņu, kas būtu izmantojama salīdzināšanai ar Nolīgumā noteikto peļņu, būtu jāizmanto tāds pats riska līmenis, kāds ir noteikts Nolīgumā, t. i., 0,11 %, 0,17 % un 0,06 % attiecīgi nemainīgas likmes, augošas likmes un likmes, kas samazinās, scenārijā.

| (120) | Pamatojoties uz to, Komisija atzīmē, ka attiecībā uz SM1 gaidāmās priekšrocības saskaņā ar Nolīgumu augošas likmes scenārijā tādējādi būtu apmēram 0,5 procentpunkti, nevis 0,29 procentpunkti. Nemainīgas likmes un likmes, kas samazinās, scenārijā sasniedzamā tirgus peļņa joprojām būtu lielāka nekā Nolīgumā noteiktā peļņa – par aptuveni 0,15 procentpunktiem nemainīgas likmes gadījumā un par 0,4 procentpunktiem tādas likmes gadījumā, kas samazinās. |
| --- | --- |

(120)

Pamatojoties uz to, Komisija atzīmē, ka attiecībā uz SM1 gaidāmās priekšrocības saskaņā ar Nolīgumu augošas likmes scenārijā tādējādi būtu apmēram 0,5 procentpunkti, nevis 0,29 procentpunkti. Nemainīgas likmes un likmes, kas samazinās, scenārijā sasniedzamā tirgus peļņa joprojām būtu lielāka nekā Nolīgumā noteiktā peļņa – par aptuveni 0,15 procentpunktiem nemainīgas likmes gadījumā un par 0,4 procentpunktiem tādas likmes gadījumā, kas samazinās.

4.4.   Secinājumi

Secinājumi

| (121) | Saskaņā ar Nolīgumu gaidāmā likme ir zemāka nekā gaidāmā peļņa, ko sniedz alternatīvas ieguldījumu stratēģijas, nemainīgas likmes scenārijā līdzīga riska līmeņa apstākļos, ja nebūtu Saistību. Tādējādi Nolīgumā noteiktā likme nerada tūlītējas priekšrocības uzņēmumam PI. |
| --- | --- |

(121)

Saskaņā ar Nolīgumu gaidāmā likme ir zemāka nekā gaidāmā peļņa, ko sniedz alternatīvas ieguldījumu stratēģijas, nemainīgas likmes scenārijā līdzīga riska līmeņa apstākļos, ja nebūtu Saistību. Tādējādi Nolīgumā noteiktā likme nerada tūlītējas priekšrocības uzņēmumam PI.

PI

| (122) | Komisijas rīcībā nav faktu, lai pieņemtu, ka PI vai Itālija varētu pamatoti gaidīt īpašu likmes tendenci laikā, kad tika noslēgts Nolīgums. Attiecīgi, piemērojot vienādu varbūtību visiem trim likmes scenārijiem (t. i., likme, kas samazinās, nemainīga likme un augoša likme), saskaņā ar Nolīgumu gaidāmā likme ir nedaudz zemāka nekā gaidāmā peļņa, ko sniedz alternatīvas ieguldījumu stratēģijas, apstākļos, kad ir līdzīgs riska līmenis un nav Saistību. Tādējādi Nolīgums nav sniedzis priekšrocības uzņēmumam PI. |
| --- | --- |

(122)

Komisijas rīcībā nav faktu, lai pieņemtu, ka PI vai Itālija varētu pamatoti gaidīt īpašu likmes tendenci laikā, kad tika noslēgts Nolīgums. Attiecīgi, piemērojot vienādu varbūtību visiem trim likmes scenārijiem (t. i., likme, kas samazinās, nemainīga likme un augoša likme), saskaņā ar Nolīgumu gaidāmā likme ir nedaudz zemāka nekā gaidāmā peļņa, ko sniedz alternatīvas ieguldījumu stratēģijas, apstākļos, kad ir līdzīgs riska līmenis un nav Saistību. Tādējādi Nolīgums nav sniedzis priekšrocības uzņēmumam PI.

PI

PI

| (123) | Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka pierādījumi nav pietiekami, lai pierādītu, ka uzņēmumam PI saskaņā ar Nolīgumu ir sniegtas priekšrocības, |
| --- | --- |

(123)

Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka pierādījumi nav pietiekami, lai pierādītu, ka uzņēmumam PI saskaņā ar Nolīgumu ir sniegtas priekšrocības,

PI

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atlīdzība, ko Itālijas Republikas valsts iestādes laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam maksājušas uzņēmumam Poste Italiene saskaņā ar 2005. gada 23. decembra Likumu Nr. 266 un Nolīgumu, nav atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2019. gada 2. augustā

Komisijas vārdā –

Margrethe VESTAGER

Komisijas locekle

---

(1)  
  OV C 290, 29.11.2006., 8. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Komisijas 2008. gada 16. jūlija Lēmums 2009/178/EK par Itālijas īstenoto valsts atbalsta shēmu Valsts kasē esošo Poste Italiene norēķinu kontu līdzekļu atlīdzināšanai (C 42/06 (ex NN 52/06)) (OV L 64, 10.3.2009., 4. lpp.).

3

Poste Italiene

(4)  Vispārējās tiesas spriedums lietā T-525/08 Poste Italiane SpA/Komisija, ECLI:EU:T:2013:481.

4

Poste Italiane SpA

(5)  http://ec.europa.eu/competition/calls/tenders_closed.html, ref. COMP/2014/017.

5

(6)  Universālais pakalpojums ietver korespondences priekšmetu un adresētu iespieddarbu, kas sver līdz 2 kg, un pasta paku, kas sver līdz 20 kg, nodošanu; kā arī ierakstīto sūtījumu un apdrošināto sūtījumu nogādāšanu.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīva 2002/39/EK, ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu turpmāko atvēršanu konkurencei (OV L 176, 5.7.2002., 21. lpp.).

7

(8)  Saskaņā ar 5. pantu 2003. gada 30. septembra Likumdošanas dekrētā Nr. 269 un ar 2003. gada 24. novembra Likumu Nr. 326 par pārveidošanu CDP akcijas ir piešķirtas Itālijai. Turklāt banku fondi un citas publiskas vai privātas struktūrvienības CDP kapitāla mazākuma akcijas var tikai turēt kā kopumu.

8

CDP

CDP

(9)  Pasta norēķinu kontu pakalpojumu pamatā regulē ar 1917. gada Likumu, kas publicēts 1917. gada 6. septembra
  GU Nr. 219 un grozīts ar 1945. gada 22. novembra Dekrētu Nr. 822, kas publicēts 1946. gada 15. janvāra
  GU Nr. 12. Līdz 2003. gadam minētajā likumā tika īpaši noteikts, ka naudas līdzekļi, kas iegūti pasta norēķinu kontos, tiek noguldīti CDP kontā ar procentu likmi, kas vienāda ar likmi, kuru saņem CDP par savām finanšu darbībām, no tās atskaitot procentpunktu 15 simtdaļas. Pēc 2003. gada 5. decembra Dekrēta pieņemšanas CDP tika aizstāts ar Valsts kasi.

9

GU

GU

CDP

CDP

CDP

(10)  Publicēts 2005. gada 29. decembra
  GU Nr. 302, supplemento ordinario 211.

10

GU

supplemento ordinario

(11)  Publicēts 2003. gada 12. decembra
  GU Nr. 288.

11

GU

(12)  Ar 2006. gada 3. aprīļa Ministrijas dekrētu tika apstiprināta Nolīguma īstenošana.

12

(13)  
  BTP: Buoni del Tesoro Poliennali.

13

BTP

Buoni del Tesoro Poliennali

(14)  
  BOT: Buoni ordinari del Tesoro.

14

BOT

Buoni ordinari del Tesoro

(15)  Publicēts 2006. gada 27. decembra
  GU Nr. 299.

15

GU

(16)  Itālija norādīja, ka pasta norēķinu kontos iegūtie privātajiem klientiem piederošie līdzekļi veido apmēram 70–75 % no kopējiem pasta norēķinu kontos iegūtajiem līdzekļiem.

16

(17)  2013. gada nolēmuma 65. punktā ir teikts, ka “
  la Commission a uniquement examiné le niveau de rémunération que le Trésor aurait pu demander unilatéralement compte tenu de quatre paramètres, à savoir la masse des fonds déposés, la stabilité de ces fonds, la durée moyenne du dépôt des fonds et les risques financiers supportés. Dans ces conditions, le taux de l’emprunteur privé, défini aux considérants 119 à 180 de la décision attaquée, ne constitue pas véritablement un “taux de marché”

  ”.

17

la Commission a uniquement examiné le niveau de rémunération que le Trésor aurait pu demander unilatéralement compte tenu de quatre paramètres, à savoir la masse des fonds déposés, la stabilité de ces fonds, la durée moyenne du dépôt des fonds et les risques financiers supportés. Dans ces conditions, le taux de l’emprunteur privé, défini aux considérants 119 à 180 de la décision attaquée, ne constitue pas véritablement un “taux de marché”

(18)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

18

(19)  Kopš 1995. gada 1. oktobra
  Rendistato ir ar nodokli apliekamo valsts obligāciju, kuru atlikušais termiņš ir lielāks par vienu gadu, vidējais bruto ienesīgums. (Avots: Itālijas Banka.)

19

Rendistato

Avots

(20)  2006. gadā to pasta norēķinu kontu apmērs, kas piederēja privātpersonām (t. i., neietverot valsts pārvaldi), bija [...], no tiem [...] piederēja mazumtirdzniecības klientiem un [...] uzņēmumiem.

20

(21)  
  VaR modelis, izmantojot 10 gadu termiņu kā pēdējo datumu.

21

VaR

(22)  Makolija ilgums ir vidējais svērtais laiks, līdz tiek saņemta naudas plūsma, kur katras naudas plūsmas svaru nosaka, dalot naudas plūsmas pašreizējo vērtību ar visu naudas plūsmu pašreizējo vērtību summu. To mēra gados.

22

(23)  Lineārās vērtības samazināšanās modelis, izmantojot 10 gadu termiņu kā pēdējo datumu.

23

(24)  Itālijas sūtītajās vēstulēs termini “ilgums” un “vidējais darbības laiks” bieži vien tika izmantoti kā savstarpēji aizstājami termini, lai gan tie var attiekties uz atšķirīgiem jēdzieniem. Tas nekādā veidā neietekmē šajā lēmumā veikto novērtējumu.

24

(25)  [...] vēstule, [...] vēstule, [...] vēstule, [...] vēstule, [...] vēstule.

25

(26)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/1084098/EBA-GL-2015-08+GL+on+the+management+of+interest+rate+risk+.pdf

26

---

| 28.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1969

(2019. gada 26. novembris),

ar ko pagarina termiņu, līdz kuram IPBC apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 14. panta 5. punktu,

apspriedusies ar Biocīdu pastāvīgo komiteju,

tā kā:

| (1) | Aktīvā viela IPBC bija iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) I pielikumā lietošanai 8. produkta veida biocīdos, un tāpēc uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. panta pamata uzskatāms, ka tā ar minētās direktīvas I pielikumā noteiktajām specifikācijām un nosacījumiem ir apstiprināta saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(1)

Aktīvā viela IPBC bija iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) I pielikumā lietošanai 8. produkta veida biocīdos, un tāpēc uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. panta pamata uzskatāms, ka tā ar minētās direktīvas I pielikumā noteiktajām specifikācijām un nosacījumiem ir apstiprināta saskaņā ar minēto regulu.

| (2) | IPBC lietošanai 8. produkta veida biocīdos ir apstiprināts līdz 2020. gada 30. jūnijam. 2018. gada 20. decembrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 13. panta 1. punktu tika iesniegts IPBC apstiprinājuma atjaunošanas pieteikums. |
| --- | --- |

(2)

IPBC lietošanai 8. produkta veida biocīdos ir apstiprināts līdz 2020. gada 30. jūnijam. 2018. gada 20. decembrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 13. panta 1. punktu tika iesniegts IPBC apstiprinājuma atjaunošanas pieteikums.

| (3) | Dānijas kompetentā novērtētājiestāde 2019. gada 11. aprīlī informēja Komisiju, ka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 14. panta 1. punktu tā ir nolēmusi, ka ir vajadzīga pilnīga pieteikuma novērtēšana. Kompetentajai novērtētājiestādei saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 8. panta 1. punktu 365 dienu laikā no pieteikuma validācijas ir jāveic pilnīga pieteikuma novērtēšana. |
| --- | --- |

(3)

Dānijas kompetentā novērtētājiestāde 2019. gada 11. aprīlī informēja Komisiju, ka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 14. panta 1. punktu tā ir nolēmusi, ka ir vajadzīga pilnīga pieteikuma novērtēšana. Kompetentajai novērtētājiestādei saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 8. panta 1. punktu 365 dienu laikā no pieteikuma validācijas ir jāveic pilnīga pieteikuma novērtēšana.

| (4) | Kompetentā novērtētājiestāde var vajadzības gadījumā saskaņā ar minētās regulas 8. panta 2. punktu lūgt pieteikuma iesniedzēju sniegt novērtējuma veikšanai pietiekamus datus. Šādā gadījumā 365 dienu termiņu pārtrauc uz laiku, kas kopā nedrīkst pārsniegt 180 dienas, ja vien to neattaisno pieprasīto datu veids vai ārkārtas apstākļi. |
| --- | --- |

(4)

Kompetentā novērtētājiestāde var vajadzības gadījumā saskaņā ar minētās regulas 8. panta 2. punktu lūgt pieteikuma iesniedzēju sniegt novērtējuma veikšanai pietiekamus datus. Šādā gadījumā 365 dienu termiņu pārtrauc uz laiku, kas kopā nedrīkst pārsniegt 180 dienas, ja vien to neattaisno pieprasīto datu veids vai ārkārtas apstākļi.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 14. panta 3. punktu 270 dienu laikā pēc kompetentās novērtētājiestādes ieteikuma saņemšanas Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūrai”) ir jāsagatavo un jāiesniedz Komisijai atzinums par aktīvās vielas apstiprinājuma atjaunošanu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 14. panta 3. punktu 270 dienu laikā pēc kompetentās novērtētājiestādes ieteikuma saņemšanas Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūrai”) ir jāsagatavo un jāiesniedz Komisijai atzinums par aktīvās vielas apstiprinājuma atjaunošanu.

| (6) | Līdz ar to tādu iemeslu dēļ, ko pieteikuma iesniedzējs nespēj ietekmēt, termiņš, kurā IPBC apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos, var beigties, pirms tiek pieņemts lēmums par tā atjaunošanu. Tāpēc termiņu, kurā IPBC apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos, ir lietderīgi pagarināt uz laiku, kas ir pietiekams pieteikuma izskatīšanai. Ņemot vērā termiņus, kas kompetentajai novērtētājiestādei atvēlēti novērtējuma veikšanai un Aģentūrai – atzinuma sagatavošanai un iesniegšanai, apstiprinājuma termiņu ir lietderīgi pagarināt līdz 2022. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(6)

Līdz ar to tādu iemeslu dēļ, ko pieteikuma iesniedzējs nespēj ietekmēt, termiņš, kurā IPBC apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos, var beigties, pirms tiek pieņemts lēmums par tā atjaunošanu. Tāpēc termiņu, kurā IPBC apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos, ir lietderīgi pagarināt uz laiku, kas ir pietiekams pieteikuma izskatīšanai. Ņemot vērā termiņus, kas kompetentajai novērtētājiestādei atvēlēti novērtējuma veikšanai un Aģentūrai – atzinuma sagatavošanai un iesniegšanai, apstiprinājuma termiņu ir lietderīgi pagarināt līdz 2022. gada 31. decembrim.

| (7) | Izņemot apstiprinājuma beigu datumu, IPBC joprojām ir apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos, ja vien tiek ievērotas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā noteiktās specifikācijas un nosacījumi, |
| --- | --- |

(7)

Izņemot apstiprinājuma beigu datumu, IPBC joprojām ir apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos, ja vien tiek ievērotas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā noteiktās specifikācijas un nosacījumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Termiņu, līdz kuram IPBC ir apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos, pagarina līdz 2022. gada 31. decembrim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

2

---

| 28.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/47

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1970

(2019. gada 26. novembris),

ar ko attiecībā uz oficiāli no brucelozes (B. melitensis) brīvu statusu groza Lēmuma 93/52/EEK II pielikumu, attiecībā uz atsevišķu Spānijas reģionu kā oficiāli no brucelozes brīvu reģionu statusu groza Lēmuma 2003/467/EK II pielikumu un attiecībā uz atsevišķu Itālijas reģionu kā no Aujeski slimības brīvu reģionu statusu un attiecībā uz Aujeski slimības izskaušanas programmu apstiprināšanu atsevišķiem Itālijas reģioniem groza Lēmuma 2008/185/EK I un II pielikumu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8378)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 28. janvāra Direktīvu 91/68/EEK par dzīvnieku veselības prasībām, kas ietekmē aitu un kazu tirdzniecību Kopienā (1), un jo īpaši tās A pielikuma 1. nodaļas II iedaļu,

ņemot vērā Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (2), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu, 10. panta 2. punktu un A pielikuma II nodaļas 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 91/68/EEK nosaka dzīvnieku veselības prasības, kas reglamentē aitu un kazu tirdzniecību Savienībā. Tā nosaka, ar kādiem nosacījumiem dalībvalstis vai to reģionus attiecībā uz aitu un kazu ganāmpulkiem var atzīt par oficiāli brīviem no brucelozes (B. melitensis). |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 91/68/EEK nosaka dzīvnieku veselības prasības, kas reglamentē aitu un kazu tirdzniecību Savienībā. Tā nosaka, ar kādiem nosacījumiem dalībvalstis vai to reģionus attiecībā uz aitu un kazu ganāmpulkiem var atzīt par oficiāli brīviem no brucelozes (B. melitensis).

| (2) | Komisijas Lēmums 93/52/EEK (3) paredz, ka tā II pielikumā uzskaitītie dalībvalstu reģioni saskaņā ar Direktīvā 91/68/EEK noteiktajiem nosacījumiem attiecībā uz aitu un kazu ganāmpulkiem tiek atzīti par oficiāli brīviem no brucelozes (B. melitensis). |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Lēmums 93/52/EEK (3) paredz, ka tā II pielikumā uzskaitītie dalībvalstu reģioni saskaņā ar Direktīvā 91/68/EEK noteiktajiem nosacījumiem attiecībā uz aitu un kazu ganāmpulkiem tiek atzīti par oficiāli brīviem no brucelozes (B. melitensis).

| (3) | Spānija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas liecina, ka Mursijas autonomais apgabals, Kastīlijas–Lamančas autonomā apgabala Toledo province un Andalūzijas autonomā apgabala Velvas, Seviljas un Kordovas provinces atbilst Direktīvā 91/68/EEK noteiktajiem nosacījumiem, kuri jāizpilda, lai minētos reģionus attiecībā uz aitu un kazu ganāmpulkiem varētu atzīt par oficiāli brīviem no brucelozes (B. melitensis). |
| --- | --- |

(3)

Spānija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas liecina, ka Mursijas autonomais apgabals, Kastīlijas–Lamančas autonomā apgabala Toledo province un Andalūzijas autonomā apgabala Velvas, Seviljas un Kordovas provinces atbilst Direktīvā 91/68/EEK noteiktajiem nosacījumiem, kuri jāizpilda, lai minētos reģionus attiecībā uz aitu un kazu ganāmpulkiem varētu atzīt par oficiāli brīviem no brucelozes (B. melitensis).

| (4) | Pēc minēto apliecinošo dokumentu izvērtēšanas var secināt, ka Mursijas autonomais apgabals, Kastīlijas–Lamančas autonomā apgabala Toledo province un Andalūzijas autonomā apgabala Velvas, Seviljas un Kordovas provinces attiecībā uz aitu un kazu ganāmpulkiem būtu jāatzīst par oficiāli brīviem no brucelozes (B. melitensis). |
| --- | --- |

(4)

Pēc minēto apliecinošo dokumentu izvērtēšanas var secināt, ka Mursijas autonomais apgabals, Kastīlijas–Lamančas autonomā apgabala Toledo province un Andalūzijas autonomā apgabala Velvas, Seviljas un Kordovas provinces attiecībā uz aitu un kazu ganāmpulkiem būtu jāatzīst par oficiāli brīviem no brucelozes (B. melitensis).

| (5) | Tāpēc Lēmuma 93/52/EEK II pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Lēmuma 93/52/EEK II pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Direktīva 64/432/EEK attiecas uz liellopu un cūku tirdzniecību Savienībā. Tā nosaka, ar kādiem nosacījumiem dalībvalsti vai tās reģionu attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem var atzīt par oficiāli brīvu no brucelozes. |
| --- | --- |

(6)

Direktīva 64/432/EEK attiecas uz liellopu un cūku tirdzniecību Savienībā. Tā nosaka, ar kādiem nosacījumiem dalībvalsti vai tās reģionu attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem var atzīt par oficiāli brīvu no brucelozes.

| (7) | Komisijas Lēmuma 2003/467/EK (4) 2. pantā paredzēts, ka minētā lēmuma II pielikuma 2. nodaļā uzskaitītie dalībvalstu reģioni attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem tiek pasludināti par oficiāli brīviem no brucelozes. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas Lēmuma 2003/467/EK (4) 2. pantā paredzēts, ka minētā lēmuma II pielikuma 2. nodaļā uzskaitītie dalībvalstu reģioni attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem tiek pasludināti par oficiāli brīviem no brucelozes.

| (8) | Spānija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina Aragonas autonomā apgabala un Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala Leonas provinces atbilstību Direktīvā 64/432/EEK noteiktajiem nosacījumiem, lai minētos reģionus attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem varētu atzīt par oficiāli brīviem no brucelozes. |
| --- | --- |

(8)

Spānija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina Aragonas autonomā apgabala un Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala Leonas provinces atbilstību Direktīvā 64/432/EEK noteiktajiem nosacījumiem, lai minētos reģionus attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem varētu atzīt par oficiāli brīviem no brucelozes.

| (9) | Pēc minēto apliecinošo dokumentu izvērtēšanas Aragonas autonomais apgabals un Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala Leonas province attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem būtu jāatzīst par oficiāli brīviem no brucelozes. |
| --- | --- |

(9)

Pēc minēto apliecinošo dokumentu izvērtēšanas Aragonas autonomais apgabals un Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala Leonas province attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem būtu jāatzīst par oficiāli brīviem no brucelozes.

| (10) | Tāpēc Lēmuma 2003/467/EK II pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc Lēmuma 2003/467/EK II pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (11) | Direktīvas 64/432/EEK 10. pantā paredzēts, ka, ja dalībvalsts uzskata, ka tās teritorija vai teritorijas daļa ir brīva no Aujeski slimības, tai būtu jāiesniedz Komisijai attiecīgi apliecinošie dokumenti. Tajā arī paredzēts, ka var būt vajadzīgas papildu garantijas Savienības iekšējā tirdzniecībā ar cūkām. |
| --- | --- |

(11)

Direktīvas 64/432/EEK 10. pantā paredzēts, ka, ja dalībvalsts uzskata, ka tās teritorija vai teritorijas daļa ir brīva no Aujeski slimības, tai būtu jāiesniedz Komisijai attiecīgi apliecinošie dokumenti. Tajā arī paredzēts, ka var būt vajadzīgas papildu garantijas Savienības iekšējā tirdzniecībā ar cūkām.

| (12) | Direktīvas 64/432/EEK 9. pantā paredzēts, ka dalībvalsts, kas daļā tās teritorijas ieviesusi obligāto valsts programmu Aujeski slimības kontrolei, attiecīgo programmu var iesniegt apstiprināšanai Komisijā. Tajā arī paredzēts, ka var būt vajadzīgas papildu garantijas Savienības iekšējā tirdzniecībā ar cūkām. |
| --- | --- |

(12)

Direktīvas 64/432/EEK 9. pantā paredzēts, ka dalībvalsts, kas daļā tās teritorijas ieviesusi obligāto valsts programmu Aujeski slimības kontrolei, attiecīgo programmu var iesniegt apstiprināšanai Komisijā. Tajā arī paredzēts, ka var būt vajadzīgas papildu garantijas Savienības iekšējā tirdzniecībā ar cūkām.

| (13) | Komisijas Lēmums 2008/185/EK (5) nosaka papildu garantijas attiecībā uz cūku pārvietošanu starp dalībvalstīm. Minētās garantijas ir saistītas ar dalībvalstu vai to reģionu klasificēšanu pēc to statusa attiecībā uz Aujeski slimību. |
| --- | --- |

(13)

Komisijas Lēmums 2008/185/EK (5) nosaka papildu garantijas attiecībā uz cūku pārvietošanu starp dalībvalstīm. Minētās garantijas ir saistītas ar dalībvalstu vai to reģionu klasificēšanu pēc to statusa attiecībā uz Aujeski slimību.

| (14) | Lēmuma 2008/185/EK I pielikumā ir minētas dalībvalstis vai to reģioni, kas ir brīvi no Aujeski slimības. |
| --- | --- |

(14)

Lēmuma 2008/185/EK I pielikumā ir minētas dalībvalstis vai to reģioni, kas ir brīvi no Aujeski slimības.

| (15) | Itālija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina Friuli–Venēcijas Džūlijas reģiona atbilstību Direktīvā 2008/185/EK noteiktajiem nosacījumiem, lai to varētu atzīt par brīvu no Aujeski slimības. |
| --- | --- |

(15)

Itālija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina Friuli–Venēcijas Džūlijas reģiona atbilstību Direktīvā 2008/185/EK noteiktajiem nosacījumiem, lai to varētu atzīt par brīvu no Aujeski slimības.

| (16) | Pēc minēto apliecinošo dokumentu izvērtēšanas Friuli–Venēcijas Džūlijas reģions būtu jāatzīst par brīvu no Aujeski slimības. |
| --- | --- |

(16)

Pēc minēto apliecinošo dokumentu izvērtēšanas Friuli–Venēcijas Džūlijas reģions būtu jāatzīst par brīvu no Aujeski slimības.

| (17) | Tāpēc Lēmuma 2008/185/EK I pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc Lēmuma 2008/185/EK I pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (18) | Lēmuma 2008/185/EK II pielikumā minētas dalībvalstis vai to reģioni, kur ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai. |
| --- | --- |

(18)

Lēmuma 2008/185/EK II pielikumā minētas dalībvalstis vai to reģioni, kur ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai.

| (19) | Itālija ir iesniegusi Komisijai apliecinošus dokumentus, lai varētu apstiprināt tās kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai no Pjemontas un Umbrijas reģioniem un lai šos reģionus varētu pienācīgi iekļaut Lēmuma 2008/185/EK II pielikumā. |
| --- | --- |

(19)

Itālija ir iesniegusi Komisijai apliecinošus dokumentus, lai varētu apstiprināt tās kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai no Pjemontas un Umbrijas reģioniem un lai šos reģionus varētu pienācīgi iekļaut Lēmuma 2008/185/EK II pielikumā.

| (20) | Pēc minēto apliecinošo dokumentu izvērtēšanas kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai no Pjemontas un Umbrijas reģioniem būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(20)

Pēc minēto apliecinošo dokumentu izvērtēšanas kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai no Pjemontas un Umbrijas reģioniem būtu jāapstiprina.

| (21) | Tāpēc Lēmuma 2008/185/EK II pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(21)

Tāpēc Lēmuma 2008/185/EK II pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (22) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(22)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 93/52/EEK II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu.

2. pants

Lēmuma 2003/467/EK II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu.

3. pants

Lēmuma 2008/185/EK I un II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma III pielikuma tekstu.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā –

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijas loceklis

---

(1)  
  OV L 46, 19.2.1991., 19. lpp.

1

(2)  
  OV 121, 29.7.1964., 1977./64. lpp.

2

(3)  Komisijas 1992. gada 21. decembra Lēmums 93/52/EEK, ar ko nosaka dažu dalībvalstu vai reģionu atbilstību prasībām attiecībā uz brucelozi (B. melitensis) un saskaņā ar šīm prasībām piešķir tām tādas dalībvalsts vai reģiona statusu, kas ir oficiāli brīvi no šīs slimības (OV L 13, 21.1.1993., 14. lpp.).

3

B. melitensis

(4)  Komisijas 2003. gada 23. jūnija Lēmums 2003/467/EK, ar ko nosaka no tuberkulozes, brucelozes un govju enzootiskās leikozes oficiāli brīvu statusu dažām dalībvalstīm un dalībvalstu reģioniem attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem (OV L 156, 25.6.2003., 74. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2008. gada 21. februāra Lēmums 2008/185/EK par papildu garantijām Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar cūkām attiecībā uz Aujeski cūku slimību un kritērijiem, ar kuriem nodrošina informāciju par šo slimību (OV L 59, 4.3.2008., 19. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

Lēmuma 93/52/EEK II pielikumā ierakstu par Spāniju aizstāj ar šādu:

“Spānijā:

| — | Aragonas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Aragonas autonomais apgabals,

| — | Andalūzijas autonomā apgabala Kadisas, Kordovas, Velvas un Seviljas provinces, |
| --- | --- |

—

Andalūzijas autonomā apgabala Kadisas, Kordovas, Velvas un Seviljas provinces,

| — | Astūrijas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Astūrijas autonomais apgabals,

| — | Baleāru Salu autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Baleāru Salu autonomais apgabals,

| — | Kanāriju Salu autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Kanāriju Salu autonomais apgabals,

| — | Kantabrijas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Kantabrijas autonomais apgabals,

| — | Kastīlijas–Lamančas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Kastīlijas–Lamančas autonomais apgabals,

| — | Kastīlijas un Leonas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Kastīlijas un Leonas autonomais apgabals,

| — | Katalonijas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Katalonijas autonomais apgabals,

| — | Estremaduras autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Estremaduras autonomais apgabals,

| — | Galisijas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Galisijas autonomais apgabals,

| — | Larjohas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Larjohas autonomais apgabals,

| — | Madrides autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Madrides autonomais apgabals,

| — | Mursijas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Mursijas autonomais apgabals,

| — | Navarras autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Navarras autonomais apgabals,

| — | Basku Zemes autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Basku Zemes autonomais apgabals,

| — | Valensijas autonomais apgabals.” |
| --- | --- |

—

Valensijas autonomais apgabals.”

---

II PIELIKUMS

Lēmuma 2003/467/EK II pielikuma 2. nodaļā ierakstu par Spāniju aizstāj ar šādu:

“Spānijā:

| — | Andalūzijas autonomā apgabala Almerijas, Granadas un Haenas provinces, |
| --- | --- |

—

Andalūzijas autonomā apgabala Almerijas, Granadas un Haenas provinces,

| — | Aragonas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Aragonas autonomais apgabals,

| — | Astūrijas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Astūrijas autonomais apgabals,

| — | Baleāru Salu autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Baleāru Salu autonomais apgabals,

| — | Kanāriju Salu autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Kanāriju Salu autonomais apgabals,

| — | Kastīlijas–Lamančas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Kastīlijas–Lamančas autonomais apgabals,

| — | Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala Burgosas, Leonas, Sorijas, Valjadolidas un Samoras provinces, |
| --- | --- |

—

Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala Burgosas, Leonas, Sorijas, Valjadolidas un Samoras provinces,

| — | Katalonijas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Katalonijas autonomais apgabals,

| — | Galisijas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Galisijas autonomais apgabals,

| — | Larjohas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Larjohas autonomais apgabals,

| — | Madrides autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Madrides autonomais apgabals,

| — | Mursijas autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Mursijas autonomais apgabals,

| — | Navarras autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Navarras autonomais apgabals,

| — | Basku Zemes autonomais apgabals, |
| --- | --- |

—

Basku Zemes autonomais apgabals,

| — | Valensijas autonomais apgabals.” |
| --- | --- |

—

Valensijas autonomais apgabals.”

---

III PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Dalībvalstis vai to reģioni, kas ir brīvi no Aujeski slimības un kur vakcinācija ir aizliegta

| ISO kods | Dalībvalsts | Reģioni |
| --- | --- | --- |
| BE | Beļģija | Visi reģioni |
| CZ | Čehija | Visi reģioni |
| DK | Dānija | Visi reģioni |
| DE | Vācija | Visi reģioni |
| IE | Īrija | Visi reģioni |
| FR | Francija | Šādi departamenti: Ēna [Ain, centrālās Austrumfrancijas departaments], Ēna [Aisne, Ziemeļfrancijas departaments], Aljē, Augšprovansas Alpi, Piejūras Alpi, Ardeša, Ardēni, Arjēža, Oba, Oda, Aveirona, Lejasreina, Bušdirona, Kalvadosa, Kantāla, Šaranta, Piejūras Šaranta, Šēra, Korēza, Kotdora, Kotdarmora, Krēza, Desevra, Dordoņa, Dū, Droma, Esona, Ēra, Ēra un Luāra, Finistēra, Gāra, Žēra, Žironda, Augšalpi, Odesēna, Augšgaronna, Augšluāra, Augšmarna, Augšpireneji, Augšreina, Augšsona, Augšsavoja, Augšvjenna, Ēro, Endra, Ila un Vilēna, Endra un Luāra, Izēra, Jura, Landa, Luāra, Atlantijas Luāra, Luāra un Šēra, Luarē, Lo, Lo un Garonna, Lozēra, Mēna un Luāra, Manša, Marna, Majēna, Merta un Mozele, Mēza, Morbiāna, Mozele, Njerva, Nora, Uāza, Orna, Parīze, Padekalē, Atlantijas Pireneji, Austrumpireneji, Pijdedoma, Reinjona, Rona, Sarta, Sona un Luāra, Savoja, Sēna un Marna, Piejūras Sēna, Sēna-Sandenī, Somma, Tarna, Tarna un Garonna, Belforas teritorija, Valdemarna, Valduāza, Vāra, Voklīza, Vandeja, Vjenna, Vogēzi, Jona, Ivelīna |
| IT | Itālija | Bolcāno autonomā province
  Friuli–Venēcijas Džūlijas reģions |
| CY | Kipra | Visi reģioni |
| LU | Luksemburga | Visi reģioni |
| HU | Ungārija | Visi reģioni |
| NL | Nīderlande | Visi reģioni |
| AT | Austrija | Visi reģioni |
| PL | Polija | Podlases vojevodistes šādi povjati: Augustova, Bjalistoka (białostocki, Białystok), Belska, Hajnuvka, Moņki, Sejni, Semjatiče, Sokulka, Suvalki (suwalski, Suwałki) |
| SI | Slovēnija | Visi reģioni |
| SK | Slovākija | Visi reģioni |
| FI | Somija | Visi reģioni |
| SE | Zviedrija | Visi reģioni |
| UK | Apvienotā Karaliste | Visi reģioni |

ISO kods

Dalībvalsts

Reģioni

BE

Beļģija

Visi reģioni

CZ

Čehija

Visi reģioni

DK

Dānija

Visi reģioni

DE

Vācija

Visi reģioni

IE

Īrija

Visi reģioni

FR

Francija

Šādi departamenti: Ēna [Ain, centrālās Austrumfrancijas departaments], Ēna [Aisne, Ziemeļfrancijas departaments], Aljē, Augšprovansas Alpi, Piejūras Alpi, Ardeša, Ardēni, Arjēža, Oba, Oda, Aveirona, Lejasreina, Bušdirona, Kalvadosa, Kantāla, Šaranta, Piejūras Šaranta, Šēra, Korēza, Kotdora, Kotdarmora, Krēza, Desevra, Dordoņa, Dū, Droma, Esona, Ēra, Ēra un Luāra, Finistēra, Gāra, Žēra, Žironda, Augšalpi, Odesēna, Augšgaronna, Augšluāra, Augšmarna, Augšpireneji, Augšreina, Augšsona, Augšsavoja, Augšvjenna, Ēro, Endra, Ila un Vilēna, Endra un Luāra, Izēra, Jura, Landa, Luāra, Atlantijas Luāra, Luāra un Šēra, Luarē, Lo, Lo un Garonna, Lozēra, Mēna un Luāra, Manša, Marna, Majēna, Merta un Mozele, Mēza, Morbiāna, Mozele, Njerva, Nora, Uāza, Orna, Parīze, Padekalē, Atlantijas Pireneji, Austrumpireneji, Pijdedoma, Reinjona, Rona, Sarta, Sona un Luāra, Savoja, Sēna un Marna, Piejūras Sēna, Sēna-Sandenī, Somma, Tarna, Tarna un Garonna, Belforas teritorija, Valdemarna, Valduāza, Vāra, Voklīza, Vandeja, Vjenna, Vogēzi, Jona, Ivelīna

IT

Itālija

Bolcāno autonomā province

Friuli–Venēcijas Džūlijas reģions

CY

Kipra

Visi reģioni

LU

Luksemburga

Visi reģioni

HU

Ungārija

Visi reģioni

NL

Nīderlande

Visi reģioni

AT

Austrija

Visi reģioni

PL

Polija

Podlases vojevodistes šādi povjati: Augustova, Bjalistoka (białostocki, Białystok), Belska, Hajnuvka, Moņki, Sejni, Semjatiče, Sokulka, Suvalki (suwalski, Suwałki)

SI

Slovēnija

Visi reģioni

SK

Slovākija

Visi reģioni

FI

Somija

Visi reģioni

SE

Zviedrija

Visi reģioni

UK

Apvienotā Karaliste

Visi reģioni

“II PIELIKUMS

Dalībvalstis vai to reģioni, kurās ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai

| ISO kods | Dalībvalsts | Reģioni |
| --- | --- | --- |
| ES | Spānija | Visi reģioni |
| IT | Itālija | Emīlijas–Romanjas reģions
  Lombardijas reģions
  Pjemontas reģions
  Umbrijas reģions
  Veneto reģions |
| LT | Lietuva | Visi reģioni |
| PL | Polija | Lejassilēzijas vojevodiste: visi povjati;
  Kujāvijas-Pomožes vojevodiste: visi povjati;
  Ļubļinas vojevodiste: visi povjati;
  Lubušas vojevodiste: visi povjati;
  Lodzas vojevodiste: visi povjati;
  Mazpolijas vojevodiste: visi povjati;
  Mazovijas vojevodiste: visi povjati;
  Opoles vojevodiste: visi povjati;
  Priekškarpatu vojevodiste: visi povjati;
  Podlases vojevodistes šādi povjati: Grajeva, Kolno, Lomža (łomżyński, Łomża), Visoke Mazovecke, Zambrova;
  Pomožes vojevodiste: visi povjati;
  Silēzijas vojevodiste: visi povjati;
  Sventokšiskas vojevodiste: visi povjati;
  Varmijas–Mazūrijas vojevodiste: visi povjati;
  Lielpolijas vojevodiste: visi povjati;
  Rietumpomožes vojevodiste: visi povjati. |

ISO kods

Dalībvalsts

Reģioni

ES

Spānija

Visi reģioni

IT

Itālija

Emīlijas–Romanjas reģions

Lombardijas reģions

Pjemontas reģions

Umbrijas reģions

Veneto reģions

LT

Lietuva

Visi reģioni

PL

Polija

Lejassilēzijas vojevodiste: visi povjati;

Kujāvijas-Pomožes vojevodiste: visi povjati;

Ļubļinas vojevodiste: visi povjati;

Lubušas vojevodiste: visi povjati;

Lodzas vojevodiste: visi povjati;

Mazpolijas vojevodiste: visi povjati;

Mazovijas vojevodiste: visi povjati;

Opoles vojevodiste: visi povjati;

Priekškarpatu vojevodiste: visi povjati;

Podlases vojevodistes šādi povjati: Grajeva, Kolno, Lomža (łomżyński, Łomża), Visoke Mazovecke, Zambrova;

Pomožes vojevodiste: visi povjati;

Silēzijas vojevodiste: visi povjati;

Sventokšiskas vojevodiste: visi povjati;

Varmijas–Mazūrijas vojevodiste: visi povjati;

Lielpolijas vojevodiste: visi povjati;

Rietumpomožes vojevodiste: visi povjati.

---

| 28.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/54

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1971

(2019. gada 26. novembris),

ar ko shēmu Universal Feed Assurance Scheme atzīst par tādu, kura apliecina atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/70/EK un 2009/28/EK noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (1), un jo īpaši tās 7.c panta 4. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (2), un jo īpaši tās 18. panta 4. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 98/70/EK 7.b un 7.c pantā un IV pielikumā un Direktīvas 2009/28/EK 17. un 18. pantā un V pielikumā ir noteikti līdzīgi biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības kritēriji, kā arī līdzīgas procedūras, ar kurām verificē to atbilstību minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 98/70/EK 7.b un 7.c pantā un IV pielikumā un Direktīvas 2009/28/EK 17. un 18. pantā un V pielikumā ir noteikti līdzīgi biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības kritēriji, kā arī līdzīgas procedūras, ar kurām verificē to atbilstību minētajiem kritērijiem.

| (2) | Ja Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām ir jāņem vērā biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie, dalībvalstīm būtu jāprasa, lai uzņēmēji pierāda, ka biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie atbilst minētās direktīvas 17. panta 2. līdz 5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ja Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām ir jāņem vērā biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie, dalībvalstīm būtu jāprasa, lai uzņēmēji pierāda, ka biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie atbilst minētās direktīvas 17. panta 2. līdz 5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem.

| (3) | Komisija var pieņemt lēmumu, ka brīvprātīgās valstu vai starptautiskās shēmas, kurās noteikti standarti biomasas produktu ražošanai, sniedz precīzus datus Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punkta vajadzībām un/vai apliecina, ka biodegvielas vai bioloģiskā šķidrā kurināmā sūtījumi atbilst 17. panta 3., 4. un 5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem un/vai ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai uz sūtījumu vai tā daļu attiektos IX pielikums. Ja uzņēmējs iesniedz saskaņā ar Komisijas atzītu brīvprātīgu shēmu iegūtu pierādījumu vai datus, dalībvalstij – ciktāl piemērojams atzīšanas lēmums – nebūtu jāprasa piegādātājam papildu pierādījumi par atbilstību ilgtspējības kritērijiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija var pieņemt lēmumu, ka brīvprātīgās valstu vai starptautiskās shēmas, kurās noteikti standarti biomasas produktu ražošanai, sniedz precīzus datus Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punkta vajadzībām un/vai apliecina, ka biodegvielas vai bioloģiskā šķidrā kurināmā sūtījumi atbilst 17. panta 3., 4. un 5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem un/vai ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai uz sūtījumu vai tā daļu attiektos IX pielikums. Ja uzņēmējs iesniedz saskaņā ar Komisijas atzītu brīvprātīgu shēmu iegūtu pierādījumu vai datus, dalībvalstij – ciktāl piemērojams atzīšanas lēmums – nebūtu jāprasa piegādātājam papildu pierādījumi par atbilstību ilgtspējības kritērijiem.

| (4) | Pieprasījums atzīt, ka shēma Universal Feed Assurance Scheme apliecina biodegvielas sūtījumu atbilstību Direktīvā 98/70/EK un Direktīvā 2009/28/EK noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem, Komisijai pirmoreiz tika iesniegts 2019. gada 14. jūnijā. Šī shēma (bāzēta šādā adresē: Confederation House, East of England Showground, Peterborough, PE2 6XE, Apvienotā Karaliste) attiecas uz barības sastāvdaļām un kombinējamiem barības maisījumiem, kā arī kombinējamiem kultūraugiem. Shēma aptver lauksaimniecisku izejvielu tirdzniecības, transporta un uzglabāšanas posmus no saimniecības vārtiem līdz pirmapstrādātājam, bet attiecībā uz pārējiem posmiem tā paļaujas uz citām Komisijas atzītām brīvprātīgajām shēmām. Līdz ar to tas ir shēmas Universal Feed Assurance Scheme pienākums pārliecināties, ka Komisijas izdotie atzīšanas lēmumi shēmām, ar kurām tā kopdarbojas, sadarbības laikā joprojām ir spēkā. Atzītā shēma būtu jāpublisko pārredzamības platformā, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījums atzīt, ka shēma Universal Feed Assurance Scheme apliecina biodegvielas sūtījumu atbilstību Direktīvā 98/70/EK un Direktīvā 2009/28/EK noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem, Komisijai pirmoreiz tika iesniegts 2019. gada 14. jūnijā. Šī shēma (bāzēta šādā adresē: Confederation House, East of England Showground, Peterborough, PE2 6XE, Apvienotā Karaliste) attiecas uz barības sastāvdaļām un kombinējamiem barības maisījumiem, kā arī kombinējamiem kultūraugiem. Shēma aptver lauksaimniecisku izejvielu tirdzniecības, transporta un uzglabāšanas posmus no saimniecības vārtiem līdz pirmapstrādātājam, bet attiecībā uz pārējiem posmiem tā paļaujas uz citām Komisijas atzītām brīvprātīgajām shēmām. Līdz ar to tas ir shēmas Universal Feed Assurance Scheme pienākums pārliecināties, ka Komisijas izdotie atzīšanas lēmumi shēmām, ar kurām tā kopdarbojas, sadarbības laikā joprojām ir spēkā. Atzītā shēma būtu jāpublisko pārredzamības platformā, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK.

| (5) | Shēmas Universal Feed Assurance Scheme novērtējumā Komisija konstatēja, ka tā pienācīgi aptver Direktīvā 98/70/EK un Direktīvā 2009/28/EK noteiktos ilgtspējības kritērijus, izņemot Direktīvas 98/70/EK 7.b panta 2. punktā un Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punktā noteiktos. Tomēr tā sniedz precīzus datus par elementiem, kas vajadzīgi uzņēmējiem pārraudzības ķēdes lejupējos posmos, lai pierādītu atbilstību Direktīvas 98/70/EK 7.b panta 2. punktam un Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punktam, un izmanto masu bilances metodiku, kas atbilst Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 1. punkta un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(5)

Shēmas Universal Feed Assurance Scheme novērtējumā Komisija konstatēja, ka tā pienācīgi aptver Direktīvā 98/70/EK un Direktīvā 2009/28/EK noteiktos ilgtspējības kritērijus, izņemot Direktīvas 98/70/EK 7.b panta 2. punktā un Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punktā noteiktos. Tomēr tā sniedz precīzus datus par elementiem, kas vajadzīgi uzņēmējiem pārraudzības ķēdes lejupējos posmos, lai pierādītu atbilstību Direktīvas 98/70/EK 7.b panta 2. punktam un Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punktam, un izmanto masu bilances metodiku, kas atbilst Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 1. punkta un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 1. punkta prasībām.

| (6) | Shēmas Universal Feed Assurance Scheme novērtējums apliecināja, ka tā ir pietiekami uzticama, pārredzama un tajā ir nodrošināta neatkarīga revīzija, kā arī ir ievērotas Direktīvas 98/70/EK IV pielikumā un Direktīvas 2009/28/EK V pielikumā noteiktās metodiskās prasības. |
| --- | --- |

(6)

Shēmas Universal Feed Assurance Scheme novērtējums apliecināja, ka tā ir pietiekami uzticama, pārredzama un tajā ir nodrošināta neatkarīga revīzija, kā arī ir ievērotas Direktīvas 98/70/EK IV pielikumā un Direktīvas 2009/28/EK V pielikumā noteiktās metodiskās prasības.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Shēma Universal Feed Assurance Scheme (turpmāk “shēma”), kuras atzīšanas pieprasījums Komisijai tika iesniegts 2019. gada 14. jūnijā, apliecina, ka tādu biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo sūtījumi, kas saražoti atbilstoši shēmā noteiktajiem biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ražošanas standartiem, atbilst ilgtspējības kritērijiem, kuri noteikti Direktīvas 98/70/EK 7.b panta 3., 4. un 5. punktā un Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 3., 4. un 5. punktā.

Turklāt tiktāl, ciktāl shēma nodrošina, ka visa relevantā informācija no uzņēmējiem pārraudzības ķēdes augšupējos posmos tiek nodota uzņēmējiem ražošanas ķēdes lejupējos posmos, tā satur precīzus datus Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punkta un Direktīvas 98/70/EK 7.b panta 2. punkta vajadzībām.

2. pants

Ja shēmā, kura 2019. gada 14. jūnijā iesniegta Komisijai atzīšanai, izdara saturiskas izmaiņas, kas var ietekmēt šā lēmuma pieņemšanas pamatu, par šādām izmaiņām nekavējoties paziņo Komisijai. Komisija paziņotās izmaiņas novērtē, lai noteiktu, vai shēma vēl joprojām pienācīgi aptver ilgtspējības kritērijus, attiecībā uz kuriem tā atzīta.

3. pants

Komisija šo lēmumu var atcelt cita starpā šādos apstākļos:

| a) | ja ir skaidri pierādījumi, ka ar shēmu nav īstenoti elementi, kurus šā lēmumā sakarā uzskata par svarīgiem, vai ja shēmas elementi ir nopietni un strukturāli pārkāpti; |
| --- | --- |

a)

ja ir skaidri pierādījumi, ka ar shēmu nav īstenoti elementi, kurus šā lēmumā sakarā uzskata par svarīgiem, vai ja shēmas elementi ir nopietni un strukturāli pārkāpti;

| b) | ja par shēmu Komisijai netiek iesniegti gada ziņojumi, kā noteikts Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 6. punktā un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

b)

ja par shēmu Komisijai netiek iesniegti gada ziņojumi, kā noteikts Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 6. punktā un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 6. punktā;

| c) | ja shēmā netiek īstenoti neatkarīgas revīzijas standarti, kas norādīti Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 5. punkta trešajā daļā un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 5. punkta trešajā daļā minētajos īstenošanas aktos, vai citu shēmas elementu uzlabojumi, kurus uzskata par svarīgiem atzīšanas saglabāšanai. |
| --- | --- |

c)

ja shēmā netiek īstenoti neatkarīgas revīzijas standarti, kas norādīti Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 5. punkta trešajā daļā un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 5. punkta trešajā daļā minētajos īstenošanas aktos, vai citu shēmas elementu uzlabojumi, kurus uzskata par svarīgiem atzīšanas saglabāšanai.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro līdz 2021. gada 30. jūnijam.

Briselē, 2019. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.

1

(2)  
  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

2

---

| 28.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/56

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1972

(2019. gada 26. novembris),

ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2013/764/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8396)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām pārbaudēm, kas piemērojamas Savienībā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmumā 2013/764/ES (3) ir noteikti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs. Viens no minētajiem pasākumiem ir arī aizliegums no noteiktiem apgabaliem veikt mājas cūku un to izcelsmes produktu sūtījumus. Minētajā īstenošanas lēmumā noteiktie dzīvnieku veselības kontroles pasākumi ir piemērojami līdztekus pasākumiem, kas noteikti Padomes Direktīvā 2001/89/EK (4), un to mērķis ir jo īpaši Savienības līmenī ierobežot klasiskā cūku mēra izplatīšanos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmumā 2013/764/ES (3) ir noteikti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs. Viens no minētajiem pasākumiem ir arī aizliegums no noteiktiem apgabaliem veikt mājas cūku un to izcelsmes produktu sūtījumus. Minētajā īstenošanas lēmumā noteiktie dzīvnieku veselības kontroles pasākumi ir piemērojami līdztekus pasākumiem, kas noteikti Padomes Direktīvā 2001/89/EK (4), un to mērķis ir jo īpaši Savienības līmenī ierobežot klasiskā cūku mēra izplatīšanos.

| (2) | Īstenošanas lēmums 2013/764/ES paredz arī atkāpes no aizlieguma nosūtīt dzīvas cūkas no noteiktiem apgabaliem, ja ir izpildīti vairāki nosacījumi. |
| --- | --- |

(2)

Īstenošanas lēmums 2013/764/ES paredz arī atkāpes no aizlieguma nosūtīt dzīvas cūkas no noteiktiem apgabaliem, ja ir izpildīti vairāki nosacījumi.

| (3) | Īstenošanas lēmumā 2013/764/ES paredzēto pasākumu piemērošanas periods būtu jānosaka, ņemot vērā klasiskā cūku mēra epidemioloģiju un arī tādu dzīvniekveselības pasākumu efektivitāti, ko saskaņā ar Savienības tiesību aktiem piemēro dalībvalstis, kuras norādītas Īstenošanas lēmuma 2013/764/ES pielikuma sarakstā. Tāpēc, ņemot vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju Savienībā un tās kaimiņos esošajās trešās valstīs un to, cik lielas pūles prasa šīs slimības apkarošana, vienlaikus neuzliekot nevajadzīgus ierobežojumus tirdzniecībai, Īstenošanas lēmuma 2013/764/ES piemērošanas termiņš būtu jāpagarina. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas lēmumā 2013/764/ES paredzēto pasākumu piemērošanas periods būtu jānosaka, ņemot vērā klasiskā cūku mēra epidemioloģiju un arī tādu dzīvniekveselības pasākumu efektivitāti, ko saskaņā ar Savienības tiesību aktiem piemēro dalībvalstis, kuras norādītas Īstenošanas lēmuma 2013/764/ES pielikuma sarakstā. Tāpēc, ņemot vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju Savienībā un tās kaimiņos esošajās trešās valstīs un to, cik lielas pūles prasa šīs slimības apkarošana, vienlaikus neuzliekot nevajadzīgus ierobežojumus tirdzniecībai, Īstenošanas lēmuma 2013/764/ES piemērošanas termiņš būtu jāpagarina.

| (4) | Ņemot vērā pašreizējo klasiskā cūku mēra epidēmiju, ir svarīgi, lai pasākumi pret šo slimību Savienības līmenī tiktu turpināti, tāpēc attiecībā uz Īstenošanas lēmuma 2013/764/ES piemērošanas perioda pagarināšanu būtu jāņem vērā, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/429 (5), ar ko paredz aizsardzības pasākumus dzīvnieku slimību gadījumā, ir piemērojama no 2021. gada 21. aprīļa. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā pašreizējo klasiskā cūku mēra epidēmiju, ir svarīgi, lai pasākumi pret šo slimību Savienības līmenī tiktu turpināti, tāpēc attiecībā uz Īstenošanas lēmuma 2013/764/ES piemērošanas perioda pagarināšanu būtu jāņem vērā, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/429 (5), ar ko paredz aizsardzības pasākumus dzīvnieku slimību gadījumā, ir piemērojama no 2021. gada 21. aprīļa.

| (5) | Turklāt, ņemot vērā Horvātijā saskaņā ar Direktīvu 2001/89/EK piemēroto vispārējo pasākumu efektivitāti, spēkā esošo uzraudzību un ieviestos pasākumus, ar ko tika iepazīstināta Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja, visi Horvātijas apgabali, kas patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2013/764/ES pielikumā, tagad no minētā pielikuma būtu jāsvītro, jo epidemioloģiskā situācija minētajā dalībvalstī ir labvēlīga. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt, ņemot vērā Horvātijā saskaņā ar Direktīvu 2001/89/EK piemēroto vispārējo pasākumu efektivitāti, spēkā esošo uzraudzību un ieviestos pasākumus, ar ko tika iepazīstināta Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja, visi Horvātijas apgabali, kas patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2013/764/ES pielikumā, tagad no minētā pielikuma būtu jāsvītro, jo epidemioloģiskā situācija minētajā dalībvalstī ir labvēlīga.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

lēmuma 10. pantā datumu “
  2019. gada 31. decembrim
  ” aizstāj ar datumu “
  2021. gada 21. aprīlim
  ”.

2. pants

Īstenošanas lēmuma 2013/764/ES pielikuma 2. punktu svītro.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  Komisijas 2013. gada 13. decembra Īstenošanas lēmums 2013/764/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (OV L 338, 17.12.2013., 102. lpp.).

3

(4)  Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva 2001/89/EK par Kopienas pasākumiem klasiskā cūku mēra kontrolei (OV L 316, 1.12.2001., 5. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.).

5

---

| 28.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/58

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1973

(2019. gada 27. novembris),

ar ko sudraba vara ceolītu neapstiprina par 2. un 7. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveidots to aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Sudraba vara ceolīts (EK Nr. – neattiecas, CAS Nr.: 130328-19-7) ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveidots to aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Sudraba vara ceolīts (EK Nr. – neattiecas, CAS Nr.: 130328-19-7) ir minētajā sarakstā.

| (2) | Sudraba vara ceolīts ir novērtēts lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 2. produkta veida “dezinfekcijas līdzekļi un algicīdi, kas nav paredzēti tiešai piemērošanai cilvēkiem un dzīvniekiem” un 7. produkta veida “plēves konservanti”, kas aprakstīti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Sudraba vara ceolīts ir novērtēts lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 2. produkta veida “dezinfekcijas līdzekļi un algicīdi, kas nav paredzēti tiešai piemērošanai cilvēkiem un dzīvniekiem” un 7. produkta veida “plēves konservanti”, kas aprakstīti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (3) | Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Zviedrija, un tās kompetentā novērtētājiestāde 2017. gada 12. jūnijā Eiropas Ķimikāliju aģentūrai iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar secinājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Zviedrija, un tās kompetentā novērtētājiestāde 2017. gada 12. jūnijā Eiropas Ķimikāliju aģentūrai iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar secinājumiem.

| (4) | Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2018. gada 17. oktobrī pieņēma Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumus (3). |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2018. gada 17. oktobrī pieņēma Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumus (3).

| (5) | Saskaņā ar minētajiem atzinumiem nav paredzams, ka 2. un 7. produkta veida biocīdi, kuri satur sudraba vara ceolītu, atbildīs Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā izvirzītajiem kritērijiem, jo nav pierādīts pietiekams iedarbīgums. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minētajiem atzinumiem nav paredzams, ka 2. un 7. produkta veida biocīdi, kuri satur sudraba vara ceolītu, atbildīs Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā izvirzītajiem kritērijiem, jo nav pierādīts pietiekams iedarbīgums.

| (6) | Ņemot vērā Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumus, sudraba vara ceolītu lietošanai 2. un 7. produkta veida biocīdos apstiprināt nav lietderīgi, jo nav izpildīti Regulas (ES) Nr. 528/2012 4. panta 1. punktā noteiktie nosacījumi. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumus, sudraba vara ceolītu lietošanai 2. un 7. produkta veida biocīdos apstiprināt nav lietderīgi, jo nav izpildīti Regulas (ES) Nr. 528/2012 4. panta 1. punktā noteiktie nosacījumi.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Sudraba vara ceolītu (EK Nr.: – neattiecas, CAS Nr.: 130328-19-7) neapstiprina par 2. un 7. produkta veida biocīdos lietojamu aktīvo vielu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 27. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 4. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  
  Biocidal Products Committee (BPC) opinion on the application for approval of the active substance Silver copper zeolite, Product type: 2, ECHA/BPC/210/2018, pieņemts 2018. gada 17. oktobrī; Biocidal Products Committee (BPC) opinion on the application for approval of the active substance Silver copper zeolite, Product type: 7, ECHA/BPC/213/2018, pieņemts 2018. gada 17. oktobrī.

3

Biocidal Products Committee (BPC) opinion on the application for approval of the active substance Silver copper zeolite, Product type: 2

Biocidal Products Committee (BPC) opinion on the application for approval of the active substance Silver copper zeolite, Product type: 7

---