# Uradni list L 313/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 313 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 624. december 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 313

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 624. december 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2019/2025 z dne 18. novembra 2019 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Protokola o spremembi Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku | 1 |
| | * | Protokol o spremembi Mednarodne konvencijeza ohranitev tunov v Atlantiku | 3 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2019/2026 z dne 21. novembra 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 282/2011 v zvezi z dobavo blaga ali opravljanjem storitev, ki jih omogočajo elektronski vmesniki, in posebnimi ureditvami za davčne zavezance, ki opravljajo storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci, ter prodajajo blago na daljavo in opravljajo nekatere domače dobave blaga | 14 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2027 z dne 28. novembra 2019 o odstopanju od uredb (ES) št. 2305/2003, (ES) št. 969/2006 in (ES) št. 1067/2008, izvedbenih uredb (EU) 2015/2081 in (EU) 2017/2200, Uredbe (ES) št. 1964/2006, Izvedbene uredbe (EU) št. 480/2012 ter Uredbe (ES) št. 1918/2006 glede datumov za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj za leto 2020 v okviru tarifnih kvot za žita, riž in oljčno olje | 28 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2028 z dne 29. novembra 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2016/1799 glede razpredelnic vzporejanja, ki določajo ujemanje ocen kreditnega tveganja zunanjih bonitetnih institucij s stopnjami kreditne kakovosti, določenimi v Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 34 |
| | * | Izvedbena Uredba Komisije (EU) 2019/2029 z dne 29. novembra 2019 o izdaji dovoljenja Unije za posamezen biocidni proizvod CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol (
  1
  ) | 41 |
| | * | Izvedbena Uredba Komisije (EU) 2019/2030 z dne 29. novembra 2019 o izdaji dovoljenja Unije za družino biocidnih proizvodov Pal IPA Product Family (
  1
  ) | 51 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2031 z dne 12. novembra 2019 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za industrijo hrane, pijače in mleka v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 7989)

   (
  1
  ) | 60 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2032 z dne 26. novembra 2019 o določitvi ukrepov za preprečevanje vnosa glive Fusarium circinatum Nirenberg & O’Donnell (prej Gibberella circinata) v Unijo in njenega širjenja znotraj Unije ter razveljavitvi Odločbe 2007/433/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 8359) | 94 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2019/2025 z dne 18. novembra 2019 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Protokola o spremembi Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku

1

*

Protokol o spremembi Mednarodne konvencijeza ohranitev tunov v Atlantiku

3

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2019/2026 z dne 21. novembra 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 282/2011 v zvezi z dobavo blaga ali opravljanjem storitev, ki jih omogočajo elektronski vmesniki, in posebnimi ureditvami za davčne zavezance, ki opravljajo storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci, ter prodajajo blago na daljavo in opravljajo nekatere domače dobave blaga

14

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2027 z dne 28. novembra 2019 o odstopanju od uredb (ES) št. 2305/2003, (ES) št. 969/2006 in (ES) št. 1067/2008, izvedbenih uredb (EU) 2015/2081 in (EU) 2017/2200, Uredbe (ES) št. 1964/2006, Izvedbene uredbe (EU) št. 480/2012 ter Uredbe (ES) št. 1918/2006 glede datumov za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj za leto 2020 v okviru tarifnih kvot za žita, riž in oljčno olje

28

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2028 z dne 29. novembra 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2016/1799 glede razpredelnic vzporejanja, ki določajo ujemanje ocen kreditnega tveganja zunanjih bonitetnih institucij s stopnjami kreditne kakovosti, določenimi v Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

34

*

Izvedbena Uredba Komisije (EU) 2019/2029 z dne 29. novembra 2019 o izdaji dovoljenja Unije za posamezen biocidni proizvod CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol (
  1
  )

1

41

*

Izvedbena Uredba Komisije (EU) 2019/2030 z dne 29. novembra 2019 o izdaji dovoljenja Unije za družino biocidnih proizvodov Pal IPA Product Family (
  1
  )

1

51

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2031 z dne 12. novembra 2019 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za industrijo hrane, pijače in mleka v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 7989)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 7989)

1

60

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2032 z dne 26. novembra 2019 o določitvi ukrepov za preprečevanje vnosa glive Fusarium circinatum Nirenberg & O’Donnell (prej Gibberella circinata) v Unijo in njenega širjenja znotraj Unije ter razveljavitvi Odločbe 2007/433/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 8359)

Fusarium circinatum

Gibberella circinata

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 8359)

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 4.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2019/2025

z dne 18. novembra 2019

o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Protokola o spremembi Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 13. maja 2013 pooblastil Evropsko komisijo, da začne pogajanja o spremembi Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku (1) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija ICCAT). Ta pogajanja so bila uspešno zaključena novembra 2018. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 13. maja 2013 pooblastil Evropsko komisijo, da začne pogajanja o spremembi Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku (1) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija ICCAT). Ta pogajanja so bila uspešno zaključena novembra 2018.

| (2) | Protokol o spremembi Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki je rezultat teh pogajanj, bi moral izboljšati učinkovitost ICCAT in okrepiti ohranjanje in upravljanje vrst v okviru njenih pristojnosti. |
| --- | --- |

(2)

Protokol o spremembi Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki je rezultat teh pogajanj, bi moral izboljšati učinkovitost ICCAT in okrepiti ohranjanje in upravljanje vrst v okviru njenih pristojnosti.

| (3) | V Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je določeno, da mora Unija zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva okoljsko dolgoročno trajnostne in upravljane na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja in prispevanja k zanesljivi preskrbi s hrano. Prav tako je določeno, da mora Unija uporabiti previdnostni pristop k upravljanju ribištva, njen cilj pa je zagotoviti, da se izkoriščanje živih morskih bioloških virov izvaja na način, ki dovoljuje obnavljanje in ohranjanje populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Določeno je tudi, da mora Unija na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja sprejeti upravljalne in ohranitvene ukrepe, podpirati razvoj znanstvenega znanja in mnenja, postopoma odpraviti zavržke in spodbujati ribolovne metode, ki prispevajo k bolj selektivnemu ribolovu, preprečevanju in zmanjševanju neželenega ulova v čim večji meri ter ribolovu z majhnim vplivom na morski ekosistem in ribolovne vire. Poleg tega je v Uredbi (EU) št. 1380/2013 izrecno določeno, da mora Unija navedene cilje in načela uporabiti pri vodenju zunanjih odnosov na področju ribištva. Protokol sledi tem ciljem. |
| --- | --- |

(3)

V Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je določeno, da mora Unija zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva okoljsko dolgoročno trajnostne in upravljane na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja in prispevanja k zanesljivi preskrbi s hrano. Prav tako je določeno, da mora Unija uporabiti previdnostni pristop k upravljanju ribištva, njen cilj pa je zagotoviti, da se izkoriščanje živih morskih bioloških virov izvaja na način, ki dovoljuje obnavljanje in ohranjanje populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Določeno je tudi, da mora Unija na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja sprejeti upravljalne in ohranitvene ukrepe, podpirati razvoj znanstvenega znanja in mnenja, postopoma odpraviti zavržke in spodbujati ribolovne metode, ki prispevajo k bolj selektivnemu ribolovu, preprečevanju in zmanjševanju neželenega ulova v čim večji meri ter ribolovu z majhnim vplivom na morski ekosistem in ribolovne vire. Poleg tega je v Uredbi (EU) št. 1380/2013 izrecno določeno, da mora Unija navedene cilje in načela uporabiti pri vodenju zunanjih odnosov na področju ribištva. Protokol sledi tem ciljem.

| (4) | V skladu s skupnim sporočilom Evropske komisije ter visokega predstavnika EU za zunanje zadeve in varnostno politiko z naslovom „Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov“
  ter sklepi Sveta o navedenem skupnem sporočilu je spodbujanje ukrepov za podporo in povečanje učinkovitosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in po potrebi za izboljšanje njihovega vodenja glavna značilnost ukrepanja EU v okviru teh forumov. Protokol v celoti sledi tem ciljem. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s skupnim sporočilom Evropske komisije ter visokega predstavnika EU za zunanje zadeve in varnostno politiko z naslovom „Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov“
  ter sklepi Sveta o navedenem skupnem sporočilu je spodbujanje ukrepov za podporo in povečanje učinkovitosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in po potrebi za izboljšanje njihovega vodenja glavna značilnost ukrepanja EU v okviru teh forumov. Protokol v celoti sledi tem ciljem.

| (5) | Protokol bi bilo treba podpisati v imenu Unije. |
| --- | --- |

(5)

Protokol bi bilo treba podpisati v imenu Unije.

| (6) | Če začne Protokol za druge pogodbenice veljati, preden Unija zaključi svoje notranje ratifikacijske postopke, bi ga morala Unija začasno uporabljati od tega začetka veljavnosti do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti za Unijo – |
| --- | --- |

(6)

Če začne Protokol za druge pogodbenice veljati, preden Unija zaključi svoje notranje ratifikacijske postopke, bi ga morala Unija začasno uporabljati od tega začetka veljavnosti do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti za Unijo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis, v imenu Unije, Protokola o spremembi Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: Protokol) se odobri s pridržkom sklenitve navedenega protokola.

Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Unije.

Člen 3

Protokol se v skladu s členom 13 Protokola in pod pogoji iz Protokola začasno uporablja od začetka njegove veljavnosti do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti za Unijo.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 18. novembra 2019

Za Svet

Predsednik

J. LEPPÄ

---

(1)  
  UL L 162, 18.6.1986, str. 34.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

2

---

| 4.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/3

---

PROTOKOL

o spremembi Mednarodne konvencijeza ohranitev tunov v Atlantiku

Pogodbenice Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku so se v Riu de Janeiru 14. maja 1966 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) –

OB UPOŠTEVANJU priporočila ICCAT o ustanovitvi delovne skupine za pripravo sprememb Konvencije ICCAT [priporočilo 12–10] in osnutkov predlogov za spremembe, ki jih je pripravila ta delovna skupina;

OB UPOŠTEVANJU resolucije ICCAT o udeležbi ribiških subjektov v spremenjeni Konvenciji ICCAT [resolucija 19–13] in priporočila ICCAT o ribah, ki se štejejo za tuna in tunu podobne vrste ali oceanske, pelagične in izrazito selivske morske pse in skate [prip. 19–01], ki sta sestavna dela predlogov sprememb in ju je Komisija sprejela skupaj z dokončnim oblikovanjem tega protokola;

GLEDE NA TO, da tukaj predstavljeni predlogi sprememb Konvencije vključujejo nove obveznosti,

OB POUDARJANJU pomena hitrega dokončanja notranjih postopkov sprejemanja, da lahko Protokol za vse pogodbenice začne veljati čim prej –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Preambula h Konvenciji se spremeni, kot sledi:

„Vlade, katerih ustrezno pooblaščeni predstavniki podpisujejo to listino, upoštevajoč njihov skupni interes za populacije tunov in tunom podobne ribe ter morske pse in skate, ki so oceanske, pelagične in izrazito selivske vrste, v Atlantskem oceanu in v želji po sodelovanju pri ohranjevanju populacij teh rib na ravneh, ki bodo dovoljevale njihovo dolgoročno ohranjanje in trajnostno uporabo za hrano in druge namene, so se odločile za sklenitev Konvencije za ohranitev teh virov in se v ta namen sporazumejo:“

Člen 2

Člena II in III Konvencije se spremenita, kot sledi:

„Člen II

Nič v tej konvenciji ne posega v pravice, jurisdikcijo in dolžnosti držav v okviru mednarodnega prava. Ta konvencija se razlaga in uporablja na način, ki je skladen z mednarodnim pravom.

Člen III

1.   Pogodbenice se sporazumejo, da ustanovijo in vodijo komisijo z imenom Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: Komisija), ki bo izvajala cilje iz te konvencije. Vsaka pogodbenica je članica Komisije.

2.   Vsako članico Komisije v Komisiji predstavljajo največ trije delegati. Delegatom lahko pomagajo strokovnjaki in svetovalci.

3.   Odločitve v Komisiji se praviloma sprejemajo soglasno. Če soglasja ni mogoče doseči, se odločitve sprejemajo z dvotretjinsko večino prisotnih članic Komisije, ki glasujejo za ali proti, pri čemer ima vsaka članica Komisije en glas, razen če ni v tej konvenciji določeno drugače. Za sklepčnost sta potrebni dve tretjini vseh članic Komisije.

4.   Komisija se redno sestaja enkrat na dve leti. Posebna seja se lahko skliče kadar koli na zahtevo večine vseh članic Komisije ali po sklepu sveta, ustanovljenega s členom VI.

5.   Na prvi seji in nato na vsaki redni seji Komisija izvoli izmed pogodbenic predsednika, prvega podpredsednika in drugega podpredsednika, ki se lahko znova volijo samo za en mandat.

6.   Seje Komisije in njenih pomožnih teles so javne, razen če Komisija odloči drugače.

7.   Uradni jeziki Komisije so angleški, francoski in španski.

8.   Komisija ima pooblastilo, da sprejme tak poslovnik in finančne predpise, kakor so potrebni za izvajanje njenih funkcij.

9.   Komisija svojim članicam vsaki dve leti predloži poročilo o svojem delu in ugotovitvah ter na zahtevo vedno obvesti katero koli svojo članico o vsaki zadevi v zvezi s cilji te konvencije.“

Člen 3

Konvenciji se doda nov člen IV, ki se glasi:

„Člen IV

Komisija in njene članice pri svojem delu na podlagi te konvencije:

| (a) | uporabljajo previdnostni in ekosistemski pristop k upravljanju ribištva v skladu z ustreznimi mednarodno dogovorjenimi standardi ter po potrebi priporočenimi praksami in postopki; |
| --- | --- |

(a)

uporabljajo previdnostni in ekosistemski pristop k upravljanju ribištva v skladu z ustreznimi mednarodno dogovorjenimi standardi ter po potrebi priporočenimi praksami in postopki;

| (b) | uporabljajo najboljše razpoložljive znanstvene dokaze; |
| --- | --- |

(b)

uporabljajo najboljše razpoložljive znanstvene dokaze;

| (c) | varujejo biotsko raznovrstnost v morskem okolju; |
| --- | --- |

(c)

varujejo biotsko raznovrstnost v morskem okolju;

| (d) | zagotovijo pravičnost in preglednost pri sprejemanju odločitev, vključno z dodeljevanjem ribolovnih možnosti, in drugih dejavnostih; ter |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo pravičnost in preglednost pri sprejemanju odločitev, vključno z dodeljevanjem ribolovnih možnosti, in drugih dejavnostih; ter

| (e) | v celoti priznajo posebne zahteve članic Komisije v razvoju, vključno s potrebo po krepitvi njihove zmogljivosti v skladu z mednarodnim pravom, za izvajanje njihovih obveznosti v skladu s to konvencijo in za razvoj njihovega ribištva.“ |
| --- | --- |

(e)

v celoti priznajo posebne zahteve članic Komisije v razvoju, vključno s potrebo po krepitvi njihove zmogljivosti v skladu z mednarodnim pravom, za izvajanje njihovih obveznosti v skladu s to konvencijo in za razvoj njihovega ribištva.“

Člen 4

Členi IV, V, VI, VII in VIII Konvencije se preštevilčijo v člene V, VI, VII, VIII oziroma IX in spremenijo, kot sledi:

„Člen V

1.   Za izvajanje ciljev te konvencije:

| (a) | je Komisija odgovorna za preučevanje populacij tunov in tunom podobnih rib ter morskih psov in skatov, ki so oceanske, pelagične in izrazito selivske vrste, (v nadaljnjem besedilu: vrste ICCAT) ter drugih takih vrst, ujetih med ribolovom vrst ICCAT na območju Konvencije, ob upoštevanju prizadevanj drugih ustreznih mednarodnih organizacij ali ureditev, povezanih z ribištvom. Takšno preučevanje vključuje raziskave o navedenih vrstah, oceanografijo njihovega okolja ter učinke naravnih in človeških dejavnikov na njihovo številčnost. Komisija lahko preučuje tudi vrste, ki spadajo v isti ekosistem ali pa so odvisne od vrst ICCAT ali povezane z njimi; |
| --- | --- |

(a)

je Komisija odgovorna za preučevanje populacij tunov in tunom podobnih rib ter morskih psov in skatov, ki so oceanske, pelagične in izrazito selivske vrste, (v nadaljnjem besedilu: vrste ICCAT) ter drugih takih vrst, ujetih med ribolovom vrst ICCAT na območju Konvencije, ob upoštevanju prizadevanj drugih ustreznih mednarodnih organizacij ali ureditev, povezanih z ribištvom. Takšno preučevanje vključuje raziskave o navedenih vrstah, oceanografijo njihovega okolja ter učinke naravnih in človeških dejavnikov na njihovo številčnost. Komisija lahko preučuje tudi vrste, ki spadajo v isti ekosistem ali pa so odvisne od vrst ICCAT ali povezane z njimi;

| (b) | kadar je to izvedljivo, Komisija pri izvajanju teh nalog uporablja tehnične in znanstvene storitve in informacije uradnih organov članic Komisije in njihovih političnih podrazdelitev ter lahko, kadar je zaželeno, uporabi razpoložljive storitve in podatke katere koli javne ali zasebne institucije, organizacije ali posameznika ter se lahko v mejah svojega proračuna in v sodelovanju zadevne članice Komisije loti neodvisne raziskave, da dopolni raziskovalno delo, ki ga opravljajo vlade, nacionalne institucije ali druge mednarodne organizacije; |
| --- | --- |

(b)

kadar je to izvedljivo, Komisija pri izvajanju teh nalog uporablja tehnične in znanstvene storitve in informacije uradnih organov članic Komisije in njihovih političnih podrazdelitev ter lahko, kadar je zaželeno, uporabi razpoložljive storitve in podatke katere koli javne ali zasebne institucije, organizacije ali posameznika ter se lahko v mejah svojega proračuna in v sodelovanju zadevne članice Komisije loti neodvisne raziskave, da dopolni raziskovalno delo, ki ga opravljajo vlade, nacionalne institucije ali druge mednarodne organizacije;

| (c) | Komisija zagotovi, da so vse informacije, ki jih prejme od tovrstnih institucij, organizacij ali posameznika, skladne z veljavnimi znanstvenimi standardi glede kakovosti in objektivnosti. |
| --- | --- |

(c)

Komisija zagotovi, da so vse informacije, ki jih prejme od tovrstnih institucij, organizacij ali posameznika, skladne z veljavnimi znanstvenimi standardi glede kakovosti in objektivnosti.

2.   Izvajanje določb iz odstavka 1 tega člena zajema:

| (a) | zbiranje in analiziranje statističnih podatkov v zvezi s sedanjimi pogoji in trendi glede vrst ICCAT na območju Konvencije; |
| --- | --- |

(a)

zbiranje in analiziranje statističnih podatkov v zvezi s sedanjimi pogoji in trendi glede vrst ICCAT na območju Konvencije;

| (b) | preučevanje in ocenjevanje informacij glede ukrepov in metod za zagotovitev ohranjanja vrst ICCAT na območju Konvencije na ravneh ali nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos in ki bodo zagotavljale učinkovito izkoriščanje teh vrst v skladu s tem donosom; |
| --- | --- |

(b)

preučevanje in ocenjevanje informacij glede ukrepov in metod za zagotovitev ohranjanja vrst ICCAT na območju Konvencije na ravneh ali nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos in ki bodo zagotavljale učinkovito izkoriščanje teh vrst v skladu s tem donosom;

| (c) | priporočila članicam Konvencije za preučevanje in raziskovanje ter |
| --- | --- |

(c)

priporočila članicam Konvencije za preučevanje in raziskovanje ter

| (d) | objavljanje in drugačno razširjanje poročil o njenih ugotovitvah ter statističnih, bioloških in drugih znanstvenih informacij, ki se nanašajo na ribolov vrst ICCAT na območju Konvencije. |
| --- | --- |

(d)

objavljanje in drugačno razširjanje poročil o njenih ugotovitvah ter statističnih, bioloških in drugih znanstvenih informacij, ki se nanašajo na ribolov vrst ICCAT na območju Konvencije.

Člen VI

1.   V okviru Komisije je ustanovljen svet, ki sestoji iz predsednika in podpredsednikov Komisije ter predstavnikov najmanj štirih in največ osmih pogodbenic. Pogodbenice, ki so zastopane v svetu, se izvolijo na vsakem rednem sestanku Komisije. Če število pogodbenic kadar koli preseže 40, lahko Komisija izvoli dve dodatni pogodbenici, ki sta zastopani v svetu. Pogodbenice, katerih sodržavljani so predsednik in podpredsedniki, se v svet ne volijo. Komisija pri volitvah za svet temeljito preuči geografske interese, interese pogodbenic glede ribolova in predelave tunov, kakor tudi enake pravice pogodbenic, ki so zastopane v svetu.

2.   Svet izvaja take funkcije, ki so mu dodeljene s to konvencijo ali mu jih določi Komisija, in se sestane najmanj enkrat v prehodnem obdobju med rednimi sejami Komisije. Med sejami Komisije svet sprejme potrebne sklepe o nalogah, ki jih izvaja osebje in izdaja potrebna navodila izvršnemu sekretarju. Svet sprejme sklepe v skladu s pravili, ki jih določi Komisija.

Člen VII

Za izvajanje ciljev te konvencije lahko Komisija ustanovi podkomisije za vrste, skupine vrst ali geografska območja. V takem primeru vsaka podkomisija:

| (a) | nosi odgovornost za spremljanje vrst, skupine vrst ali geografskega območja pod svojo pristojnostjo in za zbiranje znanstvenih in drugih informacij v zvezi s tem; |
| --- | --- |

(a)

nosi odgovornost za spremljanje vrst, skupine vrst ali geografskega območja pod svojo pristojnostjo in za zbiranje znanstvenih in drugih informacij v zvezi s tem;

| (b) | lahko na podlagi znanstvenih raziskav Komisiji predlaga priporočila za skupni ukrep članic Komisije in |
| --- | --- |

(b)

lahko na podlagi znanstvenih raziskav Komisiji predlaga priporočila za skupni ukrep članic Komisije in

| (c) | priporoči študije in raziskave, potrebne za pridobitev informacij o vrstah, skupinah vrst ali geografskih območjih, kakor tudi uskladitev programov raziskav članic Komisije. |
| --- | --- |

(c)

priporoči študije in raziskave, potrebne za pridobitev informacij o vrstah, skupinah vrst ali geografskih območjih, kakor tudi uskladitev programov raziskav članic Komisije.

Člen VIII

Komisija imenuje izvršnega sekretarja, ki je na voljo Komisiji. Izvršni sekretar je ob upoštevanju pravil in postopkov, kakor jih določi Komisija, pristojen za izbiro in vodenje osebja Komisije. Med drugim izvaja tudi naslednje funkcije, kakor jih lahko predpiše Komisija:

| (a) | usklajuje programe raziskav, ki se izvajajo v skladu s členoma V in VII te konvencije; |
| --- | --- |

(a)

usklajuje programe raziskav, ki se izvajajo v skladu s členoma V in VII te konvencije;

| (b) | pripravlja ocene proračuna za pregled s strani Komisije; |
| --- | --- |

(b)

pripravlja ocene proračuna za pregled s strani Komisije;

| (c) | odobri izplačila sredstev v skladu s proračunom Komisije; |
| --- | --- |

(c)

odobri izplačila sredstev v skladu s proračunom Komisije;

| (d) | vodi računovodstvo Komisije; |
| --- | --- |

(d)

vodi računovodstvo Komisije;

| (e) | organizira sodelovanje z organizacijami, navedenimi v členu XIII te konvencije; |
| --- | --- |

(e)

organizira sodelovanje z organizacijami, navedenimi v členu XIII te konvencije;

| (f) | zbira in analizira podatke, potrebne za izpolnitev ciljev te konvencije, zlasti tiste podatke, ki se nanašajo na sedanji in največji trajnostni donos staležev vrst ICCAT; in |
| --- | --- |

(f)

zbira in analizira podatke, potrebne za izpolnitev ciljev te konvencije, zlasti tiste podatke, ki se nanašajo na sedanji in največji trajnostni donos staležev vrst ICCAT; in

| (g) | pripravlja znanstvena, administrativna in druga poročila Komisije in njenih pomožnih teles za odobritev Komisije. |
| --- | --- |

(g)

pripravlja znanstvena, administrativna in druga poročila Komisije in njenih pomožnih teles za odobritev Komisije.

Člen IX

| 1. | (a) | Komisija lahko na podlagi znanstvenih dokazov izda priporočila, namenjena:






  (i) | zagotovitvi dolgoročnega ohranjanja in trajnostne uporabe vrst ICCAT na območju Konvencije z vzdrževanjem ali ponovno vzpostavitvijo staležev navedenih vrst na ravneh ali nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

Komisija lahko na podlagi znanstvenih dokazov izda priporočila, namenjena:

(i)

zagotovitvi dolgoročnega ohranjanja in trajnostne uporabe vrst ICCAT na območju Konvencije z vzdrževanjem ali ponovno vzpostavitvijo staležev navedenih vrst na ravneh ali nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos;

| (ii) | po potrebi spodbudi ohranjanje drugih vrst, ki so odvisne od vrst ICCAT ali povezane z njimi, z namenom ohranjanja ali obnavljanja populacij takih vrst nad ravnmi, na katerih lahko njihovo razmnoževanje postane resno ogroženo.
  Ta priporočila za članice Komisije začnejo veljati pod pogoji, določenimi v odstavkih 2 in 3 tega člena. |
| --- | --- |

(ii)

po potrebi spodbudi ohranjanje drugih vrst, ki so odvisne od vrst ICCAT ali povezane z njimi, z namenom ohranjanja ali obnavljanja populacij takih vrst nad ravnmi, na katerih lahko njihovo razmnoževanje postane resno ogroženo.

Ta priporočila za članice Komisije začnejo veljati pod pogoji, določenimi v odstavkih 2 in 3 tega člena.

(b)

Priporočila, ki se nanašajo na navedeno, se izdajo:

| (i) | na pobudo Komisije, če ni bila ustanovljena ustrezna podkomisija; |
| --- | --- |

(i)

na pobudo Komisije, če ni bila ustanovljena ustrezna podkomisija;

| (ii) | na pobudo Komisije z odobritvijo najmanj dveh tretjin vseh članic Komisije, če je bila ustanovljena ustrezna podkomisija, toda le-ta predloga ni odobrila; |
| --- | --- |

(ii)

na pobudo Komisije z odobritvijo najmanj dveh tretjin vseh članic Komisije, če je bila ustanovljena ustrezna podkomisija, toda le-ta predloga ni odobrila;

| (iii) | na predlog, ki je bil odobren s strani ustrezne podkomisije; ali |
| --- | --- |

(iii)

na predlog, ki je bil odobren s strani ustrezne podkomisije; ali

| (iv) | na predlog, ki je bil odobren s strani ustrezne podkomisije, če se zadevno priporočilo nanaša na več kot eno geografsko območje, vrste ali skupino vrst. |
| --- | --- |

(iv)

na predlog, ki je bil odobren s strani ustrezne podkomisije, če se zadevno priporočilo nanaša na več kot eno geografsko območje, vrste ali skupino vrst.

2.   Vsako priporočilo, ki je izdano v skladu z odstavkom 1 tega člena, začne veljati za vse članice Komisije štiri mesece po datumu, ko Komisija o priporočilu obvesti vse svoje članice, razen če se Komisija v času sprejetja priporočila dogovori drugače ter je drugače določeno v odstavku 3 tega člena. Priporočilo v nobenem primeru ne začne veljati v manj kot treh mesecih.

| 3. | (a) | Če katera koli članica Komisije v primeru priporočila, izdanega v skladu z zgornjim odstavkom 1(b)(i) ali (ii), ali katera koli članica Komisije, ki je tudi članica zadevne podkomisije, v primeru priporočila, izdanega v skladu z zgornjim odstavkom 1(b)(iii) ali (iv), predloži Komisiji ugovor na tako priporočilo v roku, določenem v zgornjem odstavku 2, priporočilo ne začne veljati za tiste članice Komisije, ki so podale ugovor. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Če je ugovor predložila večina članic Komisije v obdobju, kakor ga določa zgornji odstavek 2, priporočilo ne začne veljati za nobeno članico Komisije. |
| (c) | Članica Komisije, ki ugovarja v skladu z zgornjim pododstavkom (a), Komisiji v času predložitve ugovora pisno predloži razlog za ugovor, ki temelji na enem ali več naslednjih razlogih:






  (i) | priporočilo ni v skladu s to konvencijo ali drugimi ustreznimi pravili mednarodnega prava; |

3.

(a)

Če katera koli članica Komisije v primeru priporočila, izdanega v skladu z zgornjim odstavkom 1(b)(i) ali (ii), ali katera koli članica Komisije, ki je tudi članica zadevne podkomisije, v primeru priporočila, izdanega v skladu z zgornjim odstavkom 1(b)(iii) ali (iv), predloži Komisiji ugovor na tako priporočilo v roku, določenem v zgornjem odstavku 2, priporočilo ne začne veljati za tiste članice Komisije, ki so podale ugovor.

(b)

Če je ugovor predložila večina članic Komisije v obdobju, kakor ga določa zgornji odstavek 2, priporočilo ne začne veljati za nobeno članico Komisije.

(c)

Članica Komisije, ki ugovarja v skladu z zgornjim pododstavkom (a), Komisiji v času predložitve ugovora pisno predloži razlog za ugovor, ki temelji na enem ali več naslednjih razlogih:

(i)

priporočilo ni v skladu s to konvencijo ali drugimi ustreznimi pravili mednarodnega prava;

| (ii) | priporočilo neupravičeno formalno in dejansko diskriminira članico Komisije, ki je podala ugovor; |
| --- | --- |

(ii)

priporočilo neupravičeno formalno in dejansko diskriminira članico Komisije, ki je podala ugovor;

| (iii) | članica Komisije praktično ne more ravnati v skladu z ukrepom, ker je sprejela drugačen pristop k ohranjanju in trajnostnemu upravljanju ali ker nima tehničnih zmogljivosti za izvajanje priporočila; ali |
| --- | --- |

(iii)

članica Komisije praktično ne more ravnati v skladu z ukrepom, ker je sprejela drugačen pristop k ohranjanju in trajnostnemu upravljanju ali ker nima tehničnih zmogljivosti za izvajanje priporočila; ali

| (iv) | varnostne omejitve, zaradi katerih članica Komisije, ki je podala ugovor, ne more izvajati ali upoštevati ukrepa. |
| --- | --- |

(iv)

varnostne omejitve, zaradi katerih članica Komisije, ki je podala ugovor, ne more izvajati ali upoštevati ukrepa.

(d)

Vsaka članica Komisije, ki predloži ugovor v skladu s tem členom, Komisiji, kolikor je izvedljivo, predloži tudi opis morebitnih drugih ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki so vsaj enako učinkoviti kot ukrep, kateremu ugovarja.

4.   Katera koli članica Komisije, ki ugovarja priporočilu, lahko kadar koli umakne navedeni ugovor in priporočilo za to članico Komisije začne veljati takoj, če je priporočilo že v veljavi, ali v roku, v katerem lahko začne veljati pod pogoji iz tega člena.

5.   Izvršilni sekretar nemudoma vsem članicam Komisije pošlje podatke o kakršnem koli ugovoru in obrazložitvi, ki jih prejme v skladu s tem členom, in o vsakem umiku takega ugovora ter vse članice Komisije uradno obvesti o začetku veljavnosti katerega koli priporočila.“

Člen 5

Konvenciji se doda nov člen X, ki se glasi:

„Člen X

1.   Članice si znotraj Komisije kar najbolje prizadevajo preprečiti spore, stranke v katerem koli sporu pa se med seboj posvetujejo, da bi spore v zvezi s to konvencijo reševale po mirni poti in v najkrajšem možnem času.

2.   Če se spor nanaša na tehnično zadevo, lahko stranke v sporu spor skupaj predložijo ad hoc strokovnemu odboru, ustanovljenemu v skladu s postopki, ki jih sprejme Komisija. Strokovni odbor se posvetuje s strankami v sporu in si prizadeva za hitro rešitev spora brez uporabe zavezujočih postopkov.

3.   Če se pojavi kakršen koli spor med dvema ali več pogodbenicami v zvezi z razlago ali uporabo te konvencije, si je treba čim bolj prizadevati za mirno reševanje spora.

4.   Vsak tak spor, ki ni rešen na način iz zgornjih odstavkov, se lahko predloži v končno in zavezujočo arbitražo za poravnavo, in sicer na skupno zahtevo strank v sporu. Stranke v sporu se morajo pred skupno zahtevo za arbitražo dogovoriti o obsegu spora. Stranke v sporu se lahko dogovorijo, da se arbitražno sodišče oblikuje in vodi v skladu s Prilogo 1 te konvencije ali v skladu z drugimi postopki, ki jih stranke v sporu lahko začnejo uporabljati na podlagi vzajemnega dogovora. Vsako tako arbitražno sodišče odloča v skladu s to konvencijo, mednarodnim pravom in ustreznimi standardi, ki jih stranke v sporu priznavajo v zvezi z ohranjanjem živih morskih virov.

5.   Mehanizmi za reševanje sporov iz tega člena se uporabljajo samo za spore, ki se nanašajo na katero koli dejanje, dejstvo ali stanje, ki nastopi po začetku veljavnosti tega člena.

6.   Nobena določba v tem členu ne sme posegati v možnost strank v sporih, da spore rešujejo v skladu z drugimi pogodbami ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenice so, namesto na način, kot je določen v tem členu, v skladu z zahtevami navedene pogodbe ali mednarodnega sporazuma.“

Člen 6

Členi IX, X, in XI Konvencije se preštevilčijo v člene XI, XII, oziroma XIII in spremenijo, kot sledi:

„Člen XI

1.   Članice Komisije soglašajo, da bodo storile vse potrebno, da zagotovijo izvajanje te konvencije. Vsaka članica Komisije Komisiji na dve leti ali vsakič, ko Komisija to zahteva, posreduje izjavo o ukrepih, ki jih je izvedla v ta namen.

2.   Članice Komisije soglašajo, da:

| (a) | na zahtevo Komisije pošljejo katere koli razpoložljive statistične, biološke in druge znanstvene informacije, ki bi jih Komisija potrebovala za namene te konvencije; |
| --- | --- |

(a)

na zahtevo Komisije pošljejo katere koli razpoložljive statistične, biološke in druge znanstvene informacije, ki bi jih Komisija potrebovala za namene te konvencije;

| (b) | kadar njihovi uradni organi ne morejo pridobiti in poslati navedenih informacij, Komisiji dovolijo, da jih prek članic Komisije pridobi prostovoljno in neposredno od podjetij in posameznih ribičev. |
| --- | --- |

(b)

kadar njihovi uradni organi ne morejo pridobiti in poslati navedenih informacij, Komisiji dovolijo, da jih prek članic Komisije pridobi prostovoljno in neposredno od podjetij in posameznih ribičev.

3.   Članice se zavežejo, da bodo medsebojno sodelovale, da sprejmejo ustrezne, učinkovite ukrepe za zagotovitev uporabe določb te konvencije.

4.   Pogodbenice se zavežejo, da bodo vzpostavile sistem mednarodnega izvajanja, ki bo namenjen uporabi za območje Konvencije, razen za morebitno teritorialno morje in druge vode, v katerem je država po mednarodnem pravu upravičena za izvajanje jurisdikcije nad ribištvom.

Člen XII

1.   Komisija sprejme proračun za skupne stroške Komisije za dvoletno obdobje po vsaki redni seji.

| 2. | (a) | Vsaka članica Komisije letno v proračun Komisije prispeva znesek, izračunan v skladu s shemo iz finančnih predpisov, kot jih je sprejela Komisija. Komisija mora pri sprejemanju te sheme med drugim upoštevati fiksne osnovne pristojbine za članstvo v Komisiji in podkomisiji, skupno zaokroženo težo ulova in neto težo konzerviranih proizvodov atlantskega tuna in tunom podobnih rib ter stopnjo gospodarskega razvoja članov Komisije. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Shema letnih prispevkov v finančnih predpisih se vzpostavi ali spremeni samo s soglasjem vseh prisotnih članov Komisije, ki glasujejo. Članice Komisije so o tem obveščene devetdeset dni vnaprej. |

2.

(a)

Vsaka članica Komisije letno v proračun Komisije prispeva znesek, izračunan v skladu s shemo iz finančnih predpisov, kot jih je sprejela Komisija. Komisija mora pri sprejemanju te sheme med drugim upoštevati fiksne osnovne pristojbine za članstvo v Komisiji in podkomisiji, skupno zaokroženo težo ulova in neto težo konzerviranih proizvodov atlantskega tuna in tunom podobnih rib ter stopnjo gospodarskega razvoja članov Komisije.

(b)

Shema letnih prispevkov v finančnih predpisih se vzpostavi ali spremeni samo s soglasjem vseh prisotnih članov Komisije, ki glasujejo. Članice Komisije so o tem obveščene devetdeset dni vnaprej.

3.   Svet pregleda drugo polovico dvoletnega proračuna na svoji redni seji med sejami Komisije in lahko na podlagi sedanjega in predvidenega razvoja odobri ponovno razporeditev zneskov v proračunu Komisije za drugo leto v okviru celotnega proračuna, ki ga odobri Komisija.

4.   Izvršni sekretar Komisije o svoji letni oceni obvesti vsako članico Komisije. Prispevki se plačajo 1. januarja v letu, na katerega se ocena nanaša. Prispevki, ki niso plačani pred 1. januarjem naslednjega leta, veljajo za zaostala plačila.

5.   Prispevki v dvoletni proračun se plačajo v valutah, kakor jih določi Komisija.

6.   Na prvi seji Komisija odobri proračun za bilanco prvega leta svojega delovanja in za naslednje dvoletno obdobje. Članicam Komisije takoj posreduje kopije teh proračunov skupaj z obvestili o zadevnih ocenah za prvi letni prispevek.

7.   Nato izvršni sekretar v roku najmanj šestdesetih dni pred redno sejo Komisije, ki poteka pred dvoletnim obdobjem, vsaki članici Komisije predloži osnutek dvoletnega proračuna skupaj z načrtom predlaganih ocen.

8.   Komisija lahko začasno odvzame volilno pravico kateri koli članici Komisije, kadar so njena zaostala plačila prispevkov enaka dolgovanemu znesku ali ga presegajo za dve predhodni leti.

9.   Komisija ustanovi sklad obratnih sredstev za financiranje svojega delovanja pred prejemom letnih prispevkov in za druge namene, ki ji sama določi. Komisija določi višino vsote sklada, oceni akontacije, potrebne za njegovo ustanovitev, in sprejme predpise, ki urejajo uporabo sklada.

10.   Komisija organizira letno neodvisno revizijo svojih računov. Poročila teh revizij pregleda in odobri Komisija ali svet v letu, ko ni redne seje Komisije.

11.   Komisija lahko za opravljanje svojega dela sprejme druge prispevke, kakor so določeni v odstavku 2 tega člena.

Člen XIII

1.   Pogodbenice soglašajo, da je treba med Komisijo in Organizacijo za prehrano in kmetijstvo pri Združenih narodih vzpostaviti delovni odnos. V ta namen Komisija začne pogajanja z Organizacijo za prehrano in kmetijstvo pri Združenih narodih za sklenitev sporazuma na podlagi člena XIII ustanovne listine Organizacije. Tak sporazum mora med drugim določati, da generalni direktor Organizacije za prehrano in kmetijstvo pri Združenih narodih imenuje predstavnika, ki bo prisostvoval na vseh sejah Komisije in njenih pomožnih teles, vendar brez pravice do glasovanja.

2.   Članice Komisije soglašajo, da je potrebno medsebojno sodelovanje Komisije ter drugih mednarodnih komisij za ribištvo in znanstvenih organizacij, ki lahko prispevajo k delu Komisije. Komisija lahko sklene sporazume s takimi komisijami in organizacijami.

3.   Komisija lahko povabi katero koli ustrezno mednarodno organizacijo in katero koli vlado, ki je članica Združenih narodov ali katere koli specializirane agencije Združenih narodov in ki ni članica Komisije, da pošlje opazovalce na seje Komisije in njenih pomožnih teles.“

Člen 7

Člen XII Konvencije se preštevilči v člen XIV. Odstavek 2 tega člena se spremeni, kot sledi:

„2.   Kadar koli po desetih letih od datuma začetka veljavnosti te konvencije lahko katera koli pogodbenica odstopi od te konvencije 31. decembra katerega koli leta, vključno z desetim letom, s pisnim uradnim obvestilom o odstopu, ki ga do vključno 31. decembra predhodnega leta predloži generalnemu direktorju Organizacije za prehrano in kmetijstvo pri Združenih narodih.“

Člen 8

Člen XIII Konvencije se preštevilči v člen XV. Odstavek 1 tega člena se spremeni, kot sledi:

| 1. | (a) | Komisija lahko na pobudo katere koli pogodbenice ali na svojo pobudo predlaga spremembe te konvencije. Vsak tak predlog se poda s soglasjem. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Generalni direktor Organizacije za prehrano in kmetijstvo pri Združenih narodih izroči vsem pogodbenicam overjeno kopijo besedila katere koli predlagane spremembe. |
| (c) | Sprememba, ki ne vključuje novih obveznosti, začne za vse pogodbenice veljati 30. dan, ko jo sprejme tri četrtine pogodbenic. |
| (d) | Sprememba, ki vključuje nove obveznosti, začne za vsako pogodbenico, ki sprejme spremembo, veljati 90. dan po tem, ko jo sprejme tri četrtine pogodbenic, nato pa za vsako preostalo pogodbenico tedaj, ko jo ta sprejme. Za katero koli spremembo, za katero ena ali več pogodbenic meni, da vsebuje nove obveznosti, šteje, da vsebuje nove obveznosti in začne veljati ustrezno s tem. |
| (e) | Vlado, ki h Konvenciji pristopi po tem, ko je sprememba k tej konvenciji na voljo za sprejetje v skladu z določbami tega člena, zavezuje Konvencija, kakor je bila spremenjena, ko navedena sprememba začne veljati.“ |

1.

(a)

Komisija lahko na pobudo katere koli pogodbenice ali na svojo pobudo predlaga spremembe te konvencije. Vsak tak predlog se poda s soglasjem.

(b)

Generalni direktor Organizacije za prehrano in kmetijstvo pri Združenih narodih izroči vsem pogodbenicam overjeno kopijo besedila katere koli predlagane spremembe.

(c)

Sprememba, ki ne vključuje novih obveznosti, začne za vse pogodbenice veljati 30. dan, ko jo sprejme tri četrtine pogodbenic.

(d)

Sprememba, ki vključuje nove obveznosti, začne za vsako pogodbenico, ki sprejme spremembo, veljati 90. dan po tem, ko jo sprejme tri četrtine pogodbenic, nato pa za vsako preostalo pogodbenico tedaj, ko jo ta sprejme. Za katero koli spremembo, za katero ena ali več pogodbenic meni, da vsebuje nove obveznosti, šteje, da vsebuje nove obveznosti in začne veljati ustrezno s tem.

(e)

Vlado, ki h Konvenciji pristopi po tem, ko je sprememba k tej konvenciji na voljo za sprejetje v skladu z določbami tega člena, zavezuje Konvencija, kakor je bila spremenjena, ko navedena sprememba začne veljati.“

Člen 9

Konvenciji se doda nov člen XVI, ki se glasi:

„Člen XVI

Priloge so sestavni del te konvencije in sklicevanje na to konvencijo vključuje sklicevanje na priloge.“

Člen 10

Členi XIV, XV, in XVI Konvencije se preštevilčijo v člene XVII, XVIII, oziroma XIX in spremenijo, kot sledi:

„Člen XVII

1.   Ta konvencija je na voljo za podpis vladi katere koli države, ki je članica Združenih narodov ali katere koli specializirane agencije Združenih narodov. Katera koli taka vlada, ki ne podpiše te konvencije, lahko k njej pristopi kadar koli.

2.   Konvencijo države podpisnice ratificirajo ali odobrijo v skladu s svojo ustavo. Listine o ratifikaciji, odobritvi ali pristopu se deponirajo pri generalnem direktorju Organizacije za prehrano in kmetijstvo pri Združenih narodih.

3.   Ta konvencija začne veljati, ko sedem vlad deponira listine o ratifikaciji, odobritvi ali pristopu, za vsako vlado, ki naknadno deponira listino o ratifikaciji, odobritvi ali pristopu, pa na dan takšnega deponiranja.

4.   Ta konvencija je na voljo za podpis ali pristop vsaki medvladni organizaciji za gospodarsko povezovanje, ki jo ustanovijo države, ki so prenesle nanjo pristojnost za zadeve, obravnavane v tej konvenciji, vključno s pristojnostjo za sklepanje pogodb glede navedenih zadev.

5.   Po deponiranju listin o uradni potrditvi ali pristopu je katera koli organizacija, navedena v odstavku 4, pogodbenica z istimi pravicami in obveznostmi glede določb Konvencije kakor druge pogodbenice. V besedilu te konvencije se sklic na izraz "država" v odstavku 4 člena XI ter na izraz "vlada" v preambuli in v odstavku 1 člena XV interpretira na ta način.

6.   Kadar organizacija, navedena v odstavku 4, postane pogodbenica te konvencije, države članice navedene organizacije in tiste, ki pristopijo k njej v prihodnosti, niso več pogodbenice te konvencije; o tem pisno obvestijo generalnega direktorja Organizacije za prehrano in kmetijstvo pri Združenih narodih.

Člen XVIII

Generalni direktor Organizacije za prehrano in kmetijstvo pri Združenih narodih obvesti vse vlade, navedene v odstavku 1 člena XVII, in vse organizacije, navedene v odstavku 4 istega člena, o deponiranju listin o ratifikaciji, odobritvi, uradni potrditvi ali pristopu, začetku veljavnosti te konvencije, predlogih za spremembe, obvestilih o sprejetju sprememb, začetku veljavnosti sprememb in obvestilih o odstopih.

Člen XIX

Izvirnik te konvencije se deponira pri generalnem direktorju Organizacije za prehrano in kmetijstvo pri Združenih narodih, ki pošlje overjene kopije vladam, navedenim v odstavku 1 člena XVII, in organizacijam, navedenim v odstavku 4 istega člena.“

Člen 11

Konvenciji se dodata dve prilogi, ki se glasita:

„PRILOGA 1

POSTOPKI REŠEVANJA SPOROV

1.

| (a) | Ena od strank v sporu ime arbitra sporoči drugi stranki v sporu, ta pa ji v 40 dneh po navedenem obvestilu sporoči ime drugega arbitra. Stranke v sporih med več kot dvema članicama Komisije, ki imajo isti interes, skupaj imenujejo enega arbitra. Stranke v sporu v 60 dneh po imenovanju drugega arbitra imenujejo tretjega arbitra, ki ne sme biti državljan nobene članice Komisije in ne sme biti iste narodnosti kot prva dva arbitra. Tretji arbiter predseduje sodišču. |
| --- | --- |

(a)

Ena od strank v sporu ime arbitra sporoči drugi stranki v sporu, ta pa ji v 40 dneh po navedenem obvestilu sporoči ime drugega arbitra. Stranke v sporih med več kot dvema članicama Komisije, ki imajo isti interes, skupaj imenujejo enega arbitra. Stranke v sporu v 60 dneh po imenovanju drugega arbitra imenujejo tretjega arbitra, ki ne sme biti državljan nobene članice Komisije in ne sme biti iste narodnosti kot prva dva arbitra. Tretji arbiter predseduje sodišču.

| (b) | Če drugi arbiter ni imenovan v predpisanem roku ali če se stranke glede imenovanja tretjega arbitra ne morejo strinjati v predpisanem roku, lahko tega arbitra na zahtevo strank v sporu v dveh mesecih od datuma prejema zahteve imenuje predsednik Komisije. |
| --- | --- |

(b)

Če drugi arbiter ni imenovan v predpisanem roku ali če se stranke glede imenovanja tretjega arbitra ne morejo strinjati v predpisanem roku, lahko tega arbitra na zahtevo strank v sporu v dveh mesecih od datuma prejema zahteve imenuje predsednik Komisije.

2.

Odločitev arbitražnega sodišča se sprejme z večino glasov njegovih članov, ki se ne smejo vzdržati glasovanja.

3.

Odločitev arbitražnega sodišča je dokončna in zavezujoča za stranke v sporu. Stranke v sporu nemudoma delujejo v skladu z odločitvijo. Arbitražno sodišče lahko na zahtevo ene od strank v sporu razloži odločitev.

PRILOGA 2

RIBIŠKI SUBJEKTI

1.

Po začetku veljavnosti sprememb te konvencije, sprejetih 18. novembra 2019, lahko samo ribiški subjekt, ki je do 10. julija 2013 dosegel status sodelujočega v skladu s postopki, ki jih je določila Komisija, kakor je navedeno v resoluciji [res. 19-13], sprejeti hkrati s to prilogo, s pisno listino, ki se predloži izvršnemu sekretarju Komisije, izrazi trdno zavezo, da bo spoštoval pogoje te konvencije in upošteval priporočila, sprejeta v skladu s to konvencijo. Taka zaveza začne veljati trideset dni od datuma prejema listine. Ta ribolovni subjekt lahko odstopi od take zaveze s pisnim obvestilom, naslovljenim na izvršnega sekretarja Komisije. Obvestilo o odstopu začne veljati eno leto od datuma njegovega prejema, razen če je v obvestilu določen poznejši datum.

2.

V primeru kakršne koli spremembe te konvencije v skladu s členom XV lahko ribiški subjekt iz odstavka 1 s pisno listino, ki se predloži izvršnemu sekretarju Komisije, izrazi trdno zavezo, da bo spoštoval pogoje spremenjene konvencije in upošteval priporočila, sprejeta v skladu s to konvencijo. Ta zaveza ribiškega subjekta začne veljati na datume, določene v členu XV, ali na datum prejema pisnega obvestila, navedenega v tem odstavku, kar je pozneje.

3.

Izvršilni sekretar obvesti pogodbenice o prejemu takih zavez ali uradnih obvestil; pogodbenicam omogoči dostop do uradnih obvestil; posreduje uradna obvestila pogodbenic ribiškemu subjektu, vključno z obvestili o ratifikaciji, odobritvi ali pristopu h Konvenciji ter o začetku veljavnosti te konvencije in njenih sprememb; ter na varnem hrani vse tovrstne dokumente, ki so bili posredovani med ribiškim subjektom in izvršnim sekretarjem.

4.

Ribiški subjekt iz odstavka 1, ki je s predložitvijo pisne listine iz odstavkov 1 in 2 izrazil trdno zavezo, da bo spoštoval pogoje te konvencije in upošteval priporočila, sprejeta na podlagi te konvencije, lahko sodeluje pri ustreznem delu Komisije, vključno s sprejemanjem odločitev, in ima smiselno enake pravice in obveznosti kot članice Komisije, kakor je določeno v členih III, V, VII, IX, XI, XII, in XIII te konvencije.

5.

Če spor vključuje ribiški subjekt iz odstavka 1, ki je izrazil svojo zavezanost spoštovanju pogojev te konvencije v skladu s to prilogo, in ga ni mogoče rešiti po mirni poti, se lahko ob soglasju strank v sporu, odvisno od primera, predloži ad hoc strokovnemu odboru ali, po dogovoru o obsegu spora, v končno in zavezujočo arbitražo.

6.

Določbe te priloge, ki se nanašajo na udeležbo ribiškega subjekta iz odstavka 1, se uporabljajo samo za namene te konvencije.

7.

Nepogodbenica, subjekt ali ribiški subjekt, ki po 10. juliju 2013 pridobi status sodelujočega, se ne šteje za ribiški subjekt za namene te priloge in zato nima enakih pravic in obveznosti kot članice Komisije, kakor so določene v členih III, V, VII, IX, XI, XII, in XIII te konvencije.

Člen 12

Izvirnik tega protokola, katerega besedila v angleškem, francoskem in španskem jeziku so enako verodostojna, se deponira pri generalnem direktorju Organizacije za prehrano in kmetijstvo pri Združenih narodih. Za podpis bo na voljo 20. novembra 2019 v Palmi de Mallorci v Španiji, nato pa v Rimu do 20. novembra 2020. Pogodbenice Konvencije, ki niso podpisale tega protokola, lahko kadar koli deponirajo svoje listine o odobritvi, ratifikaciji ali sprejetju. Generalni direktor Organizacije za prehrano in kmetijstvo pri Združenih narodih pošlje overjeno kopijo tega protokola vsem pogodbenicam Konvencije.

Člen 13

Ta protokol začne za vsako pogodbenico Konvencije, ki ga je sprejela, veljati 90. dan po deponiranju listine o odobritvi, ratifikaciji ali sprejetju s strani treh četrtin pogodbenic Konvencije pri generalnem direktorju Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, nato pa za vsako preostalo pogodbenico Konvencije tedaj, ko ga ta odobri, ratificira ali sprejme. Za vlado, ki postane pogodbenica Konvencije po tem, ko je bil ta protokol na voljo za podpis v skladu s členom 12, se šteje, da je sprejela ta protokol.

Člen 14

Po začetku veljavnosti tega protokola za navedene tri četrtine pogodbenic Konvencije, ki so deponirale listine o odobritvi, ratifikaciji ali sprejetju pri generalnem sekretarju Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, se za pogodbenice Konvencije, ki niso deponirale svojih listin o odobritvi, ratifikaciji ali sprejetju, šteje, da ostajajo članice Komisije. Komisija sprejme ukrepe za zagotovitev svojega urejenega delovanja do začetka veljavnosti tega protokola za vse pogodbenice Konvencije. Pogodbenica Konvencije, za katero ta protokol še ni začel veljati, se lahko kljub temu odloči za začasno izvajanje teh sprememb in lahko o tem uradno obvesti generalnega direktorja Organizacije za prehrano in kmetijstvo.

V Palmi de Mallorci, Španija, 20. novembra 2019

---

UREDBE

| 4.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/14

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2019/2026

z dne 21. novembra 2019

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 282/2011 v zvezi z dobavo blaga ali opravljanjem storitev, ki jih omogočajo elektronski vmesniki, in posebnimi ureditvami za davčne zavezance, ki opravljajo storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci, ter prodajajo blago na daljavo in opravljajo nekatere domače dobave blaga

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) in zlasti člena 397 Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2006/112/ES je bila spremenjena z Direktivo Sveta (EU) 2017/2455 (2), ki je med drugim razširila področje uporabe posebnih ureditev za davčne zavezance, ki nimajo sedeža v Skupnosti in ki opravljajo telekomunikacijske storitve, storitve oddajanja ali elektronske storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci, na vse vrste storitev ter na prodajo blaga na daljavo znotraj Skupnosti in prodajo na daljavo s tretjih ozemelj ali iz tretjih držav uvoženega blaga. Z Direktivo (EU) 2017/2455 so bile poleg tega uvedene nekatere določbe za davčne zavezance, ki omogočajo dobavo blaga ali opravljanje storitev drugih davčnih zavezancev prek elektronskega vmesnika, kot so trg, platforma, portal ali podobno sredstvo. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2006/112/ES je bila spremenjena z Direktivo Sveta (EU) 2017/2455 (2), ki je med drugim razširila področje uporabe posebnih ureditev za davčne zavezance, ki nimajo sedeža v Skupnosti in ki opravljajo telekomunikacijske storitve, storitve oddajanja ali elektronske storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci, na vse vrste storitev ter na prodajo blaga na daljavo znotraj Skupnosti in prodajo na daljavo s tretjih ozemelj ali iz tretjih držav uvoženega blaga. Z Direktivo (EU) 2017/2455 so bile poleg tega uvedene nekatere določbe za davčne zavezance, ki omogočajo dobavo blaga ali opravljanje storitev drugih davčnih zavezancev prek elektronskega vmesnika, kot so trg, platforma, portal ali podobno sredstvo.

| (2) | Podrobne določbe za uporabo navedenih posebnih ureditev iz Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 282/2011 (3) bi bilo treba po razširitvi njenega področja uporabe posodobiti. |
| --- | --- |

(2)

Podrobne določbe za uporabo navedenih posebnih ureditev iz Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 282/2011 (3) bi bilo treba po razširitvi njenega področja uporabe posodobiti.

| (3) | Opredelitvi pojmov „prodaja blaga na daljavo znotraj Skupnosti“ in „prodaja na daljavo s tretjih ozemelj ali iz tretjih držav uvoženega blaga“ iz Direktive 2006/112/ES zajemata tudi dobavo blaga, pri kateri dobavitelj posredno sodeluje pri njegovem odpošiljanju ali prevozu prejemniku. Zato je za zagotovitev pravilne in enotne uporabe navedenih opredelitev v vseh državah članicah ter povečanje pravne varnosti za gospodarske subjekte in davčne uprave treba pojasniti in opredeliti pomen izraza „posredno“ v tem kontekstu. |
| --- | --- |

(3)

Opredelitvi pojmov „prodaja blaga na daljavo znotraj Skupnosti“ in „prodaja na daljavo s tretjih ozemelj ali iz tretjih držav uvoženega blaga“ iz Direktive 2006/112/ES zajemata tudi dobavo blaga, pri kateri dobavitelj posredno sodeluje pri njegovem odpošiljanju ali prevozu prejemniku. Zato je za zagotovitev pravilne in enotne uporabe navedenih opredelitev v vseh državah članicah ter povečanje pravne varnosti za gospodarske subjekte in davčne uprave treba pojasniti in opredeliti pomen izraza „posredno“ v tem kontekstu.

| (4) | Za zagotovitev enotne uporabe določb o davčnih zavezancih, ki omogočajo dobavo blaga in opravljanje storitev v Skupnosti, v vseh državah članicah ter za izboljšanje pravne varnosti za davčne zavezance, za katere veljajo pravila o davku na dodano vrednost (DDV), in za davčne uprave, ki ta pravila izvajajo, bi bilo treba dodatno opredeliti pomen izraza „omogočati“ in pojasniti, kdaj se ne šteje, da davčni zavezanec omogoča dobavo blaga ali opravljanje storitev prek elektronskega vmesnika. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev enotne uporabe določb o davčnih zavezancih, ki omogočajo dobavo blaga in opravljanje storitev v Skupnosti, v vseh državah članicah ter za izboljšanje pravne varnosti za davčne zavezance, za katere veljajo pravila o davku na dodano vrednost (DDV), in za davčne uprave, ki ta pravila izvajajo, bi bilo treba dodatno opredeliti pomen izraza „omogočati“ in pojasniti, kdaj se ne šteje, da davčni zavezanec omogoča dobavo blaga ali opravljanje storitev prek elektronskega vmesnika.

| (5) | Za zagotovitev enotne uporabe pravil o DDV je treba jasno opredeliti trenutek, ko se lahko šteje, da je bilo plačilo prejemnika sprejeto, da se lahko določi, v katerem davčnem obdobju je treba prijaviti dobavo, ki jo opravijo davčni zavezanci, ki omogočajo dobavo blaga v Skupnosti prek elektronskega vmesnika, ali kateri koli davčni zavezanec, ki uporablja posebno ureditev za prodajo na daljavo blaga, uvoženega s tretjih ozemelj ali iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(5)

Za zagotovitev enotne uporabe pravil o DDV je treba jasno opredeliti trenutek, ko se lahko šteje, da je bilo plačilo prejemnika sprejeto, da se lahko določi, v katerem davčnem obdobju je treba prijaviti dobavo, ki jo opravijo davčni zavezanci, ki omogočajo dobavo blaga v Skupnosti prek elektronskega vmesnika, ali kateri koli davčni zavezanec, ki uporablja posebno ureditev za prodajo na daljavo blaga, uvoženega s tretjih ozemelj ali iz tretjih držav.

| (6) | Določiti je treba, kakšne informacije bi bilo treba hraniti v evidencah davčnih zavezancev, ki omogočajo dobavo blaga in opravljanje storitev v Skupnosti prek elektronskega vmesnika. Pri tem bi bilo treba upoštevati naravo informacij, ki so na voljo tem davčnim zavezancem, njihov pomen za davčne uprave in zahtevo, da mora biti tako računovodenje in vodenje evidenc sorazmerno, da se zagotovi skladnost s pravicami in obveznostmi iz Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(6)

Določiti je treba, kakšne informacije bi bilo treba hraniti v evidencah davčnih zavezancev, ki omogočajo dobavo blaga in opravljanje storitev v Skupnosti prek elektronskega vmesnika. Pri tem bi bilo treba upoštevati naravo informacij, ki so na voljo tem davčnim zavezancem, njihov pomen za davčne uprave in zahtevo, da mora biti tako računovodenje in vodenje evidenc sorazmerno, da se zagotovi skladnost s pravicami in obveznostmi iz Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (7) | Pri davčnem zavezancu, ki omogoča nekatere dobave blaga v Skupnosti prek elektronskega vmesnika, se šteje, da je sam prejel in dobavil blago ter mora za to dobavo plačati DDV. Upoštevati je treba, da se morda tak davčni zavezanec za ustrezno prijavo in plačilo dolgovanega zneska DDV zanaša na točnost informacij, ki mu jih predložijo dobavitelji, ki prodajajo blago prek tega elektronskega vmesnika. Zato je primerno določiti, da v primeru, ko so informacije, ki jih je prejel, napačne, tak davčni zavezanec ni odgovoren za znesek DDV, ki presega znesek DDV, ki ga je prijavil in plačal za to dobavo, če lahko dokaže, da ni vedel in ne bi mogel razumno vedeti, da so bile informacije, ki jih je prejel, napačne. Na podlagi tega bi lahko države članice navedene davčne zavezance oprostile dodatnih plačil DDV, če so delovali v dobri veri. |
| --- | --- |

(7)

Pri davčnem zavezancu, ki omogoča nekatere dobave blaga v Skupnosti prek elektronskega vmesnika, se šteje, da je sam prejel in dobavil blago ter mora za to dobavo plačati DDV. Upoštevati je treba, da se morda tak davčni zavezanec za ustrezno prijavo in plačilo dolgovanega zneska DDV zanaša na točnost informacij, ki mu jih predložijo dobavitelji, ki prodajajo blago prek tega elektronskega vmesnika. Zato je primerno določiti, da v primeru, ko so informacije, ki jih je prejel, napačne, tak davčni zavezanec ni odgovoren za znesek DDV, ki presega znesek DDV, ki ga je prijavil in plačal za to dobavo, če lahko dokaže, da ni vedel in ne bi mogel razumno vedeti, da so bile informacije, ki jih je prejel, napačne. Na podlagi tega bi lahko države članice navedene davčne zavezance oprostile dodatnih plačil DDV, če so delovali v dobri veri.

| (8) | Za zmanjšanje upravnega bremena davčnih zavezancev, ki omogočajo nekatere dobave blaga v Skupnosti prek elektronskega vmesnika, je ustrezno zagotoviti, da jim ne bo treba dokazovati statusa prodajalca in prejemnika. Zato bi bilo treba uvesti nekatere izpodbojne predpostavke, v skladu s katerimi se dobavitelji, ki prodajajo blago prek tega elektronskega vmesnika, štejejo za davčne zavezance, njihovi prejemniki pa za osebe, ki niso davčni zavezanci. |
| --- | --- |

(8)

Za zmanjšanje upravnega bremena davčnih zavezancev, ki omogočajo nekatere dobave blaga v Skupnosti prek elektronskega vmesnika, je ustrezno zagotoviti, da jim ne bo treba dokazovati statusa prodajalca in prejemnika. Zato bi bilo treba uvesti nekatere izpodbojne predpostavke, v skladu s katerimi se dobavitelji, ki prodajajo blago prek tega elektronskega vmesnika, štejejo za davčne zavezance, njihovi prejemniki pa za osebe, ki niso davčni zavezanci.

| (9) | Da bi se izognili dvomom, je treba določiti, da je identifikacijska številka, dodeljena posredniku, ki deluje v imenu in za račun davčnega zavezanca, ki uporablja uvozno ureditev, pooblastilo, da lahko deluje kot posrednik, vendar je posrednik ne more uporabiti za predložitev obračuna DDV za obdavčljive transakcije, ki jih izvaja sam. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se izognili dvomom, je treba določiti, da je identifikacijska številka, dodeljena posredniku, ki deluje v imenu in za račun davčnega zavezanca, ki uporablja uvozno ureditev, pooblastilo, da lahko deluje kot posrednik, vendar je posrednik ne more uporabiti za predložitev obračuna DDV za obdavčljive transakcije, ki jih izvaja sam.

| (10) | Določba, s katero se davčnemu zavezancu, ki prostovoljno preneha uporabljati posebno ureditev, prepreči, da bi lahko v dveh koledarskih četrtletjih spet začel uporabljati navedeno posebno ureditev, se državam članicam ne zdi uporabna in bi lahko dodatno obremenila zadevne davčne zavezance. To določbo bi bilo zato treba črtati. |
| --- | --- |

(10)

Določba, s katero se davčnemu zavezancu, ki prostovoljno preneha uporabljati posebno ureditev, prepreči, da bi lahko v dveh koledarskih četrtletjih spet začel uporabljati navedeno posebno ureditev, se državam članicam ne zdi uporabna in bi lahko dodatno obremenila zadevne davčne zavezance. To določbo bi bilo zato treba črtati.

| (11) | Da se omeji učinek spremembe načina popravljanja prejšnjih obračunov DDV v okviru posebne ureditve z vidika informacijske tehnologije, je bolje določiti, da se spremembe obračuna DDV, ki se nanašajo na davčno obdobje pred datumom, od katerega morajo države članice izvajati nacionalne ukrepe za uskladitev s členoma 2 in 3 Direktive (EU) 2017/2455, izvedejo s spremembami tega obračuna. Ker bo treba spremembe prejšnjih obračunov DDV za davčna obdobja od 1. januarja 2021 predložiti v naslednjem obračunu, davčni zavezanci, izključeni iz posebne ureditve, ne bodo več mogli izvesti popravkov v naslednjem obračunu. Zato je treba zagotoviti, da se bodo ti popravki izvedli neposredno pri davčnih organih zadevnih držav članic potrošnje. |
| --- | --- |

(11)

Da se omeji učinek spremembe načina popravljanja prejšnjih obračunov DDV v okviru posebne ureditve z vidika informacijske tehnologije, je bolje določiti, da se spremembe obračuna DDV, ki se nanašajo na davčno obdobje pred datumom, od katerega morajo države članice izvajati nacionalne ukrepe za uskladitev s členoma 2 in 3 Direktive (EU) 2017/2455, izvedejo s spremembami tega obračuna. Ker bo treba spremembe prejšnjih obračunov DDV za davčna obdobja od 1. januarja 2021 predložiti v naslednjem obračunu, davčni zavezanci, izključeni iz posebne ureditve, ne bodo več mogli izvesti popravkov v naslednjem obračunu. Zato je treba zagotoviti, da se bodo ti popravki izvedli neposredno pri davčnih organih zadevnih držav članic potrošnje.

| (12) | Ker mora biti ime prejemnika v evidencah davčnega zavezanca, ki uporablja posebno ureditev, navedeno samo, če je temu davčnemu zavezancu na voljo, ni potrebno za opredelitev države članice, v kateri je dobava predmet DDV, in bi lahko privedlo do težav, povezanih z varstvom osebnih podatkov, zato ga ni več treba vključiti v obvezne evidence davčnih zavezancev, ki uporabljajo posebno ureditev. Da bi olajšali nadzor nad dobavo blaga, zajeto v posebni ureditvi, pa je treba med informacije, ki jih morajo hraniti davčni zavezanci, vključiti informacije o vračilu blaga ter številkah pošiljk ali transakcijskih številkah. |
| --- | --- |

(12)

Ker mora biti ime prejemnika v evidencah davčnega zavezanca, ki uporablja posebno ureditev, navedeno samo, če je temu davčnemu zavezancu na voljo, ni potrebno za opredelitev države članice, v kateri je dobava predmet DDV, in bi lahko privedlo do težav, povezanih z varstvom osebnih podatkov, zato ga ni več treba vključiti v obvezne evidence davčnih zavezancev, ki uporabljajo posebno ureditev. Da bi olajšali nadzor nad dobavo blaga, zajeto v posebni ureditvi, pa je treba med informacije, ki jih morajo hraniti davčni zavezanci, vključiti informacije o vračilu blaga ter številkah pošiljk ali transakcijskih številkah.

| (13) | Da bi zagotovili skladnost med posebno ureditvijo za prijavo in plačilo uvoznega DDV na eni strani in carinskimi določbami v zvezi z odlogom plačila carinskih dajatev in obveznostmi za osebe, ki predložijo blago carinam, na drugi strani, ter da bi zajamčili pravilno plačilo uvoznega DDV, kadar se uporablja ta ureditev, bi bilo treba določiti, da bi za mesečno plačilo uvoznega DDV v okviru posebne ureditve lahko veljali običajni pogoji, na podlagi katerih je v skladu s carinsko zakonodajo dovoljen odlog plačila uvozne dajatve. Poleg tega bi bilo treba določiti, da države članice zaradi uporabe posebne ureditve niso dolžne od osebe, ki blago predloži carinskim organom, zahtevati, da jo je oseba, ki ji je blago namenjeno, pooblastila za to, da v njenem imenu predloži blago carinskim organom. |
| --- | --- |

(13)

Da bi zagotovili skladnost med posebno ureditvijo za prijavo in plačilo uvoznega DDV na eni strani in carinskimi določbami v zvezi z odlogom plačila carinskih dajatev in obveznostmi za osebe, ki predložijo blago carinam, na drugi strani, ter da bi zajamčili pravilno plačilo uvoznega DDV, kadar se uporablja ta ureditev, bi bilo treba določiti, da bi za mesečno plačilo uvoznega DDV v okviru posebne ureditve lahko veljali običajni pogoji, na podlagi katerih je v skladu s carinsko zakonodajo dovoljen odlog plačila uvozne dajatve. Poleg tega bi bilo treba določiti, da države članice zaradi uporabe posebne ureditve niso dolžne od osebe, ki blago predloži carinskim organom, zahtevati, da jo je oseba, ki ji je blago namenjeno, pooblastila za to, da v njenem imenu predloži blago carinskim organom.

| (14) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 282/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(14)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 282/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) št. 282/2011 se spremeni:

| (1) | poglavje IV se spremeni:






  (a) | naslov poglavja IV se nadomesti z naslednjim:

  „
  OBDAVČLJIVE TRANSAKCIJE


  (NASLOV IV DIREKTIVE 2006/112/es)


  ODDELEK 1



  Dobava blaga





  (Členi 14 do 19 Direktive 2006/112/ES)
  “; |
| --- | --- | --- |

(1)

poglavje IV se spremeni:

(a)

naslov poglavja IV se nadomesti z naslednjim:

„
  OBDAVČLJIVE TRANSAKCIJE

(NASLOV IV DIREKTIVE 2006/112/es)

ODDELEK 1

Dobava blaga

(Členi 14 do 19 Direktive 2006/112/ES)
  “;

| (b) | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 5a

  Za namene uporabe člena 14(4) Direktive 2006/112/ES se šteje, da je bilo blago odposlano ali prepeljano s strani ali za račun dobavitelja, tudi kadar dobavitelj posredno sodeluje pri odpošiljanju ali prevozu blaga, zlasti v naslednjih primerih:






  (a) | če dobavitelj odpošiljanje ali prevoz blaga odda podizvajalcu, tj. tretji osebi, ki blago dobavi prejemniku; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 5a

Za namene uporabe člena 14(4) Direktive 2006/112/ES se šteje, da je bilo blago odposlano ali prepeljano s strani ali za račun dobavitelja, tudi kadar dobavitelj posredno sodeluje pri odpošiljanju ali prevozu blaga, zlasti v naslednjih primerih:

(a)

če dobavitelj odpošiljanje ali prevoz blaga odda podizvajalcu, tj. tretji osebi, ki blago dobavi prejemniku;

| (b) | če odpošiljanje ali prevoz blaga zagotavlja tretja oseba, vendar je dobavitelj v celoti ali delno odgovoren za dobavo blaga prejemniku; |
| --- | --- |

(b)

če odpošiljanje ali prevoz blaga zagotavlja tretja oseba, vendar je dobavitelj v celoti ali delno odgovoren za dobavo blaga prejemniku;

| (c) | če dobavitelj izda račun in zaračuna prevoznino prejemniku, nato pa jo plača tretji osebi, ki bo organizirala odpošiljanje ali prevoz blaga; |
| --- | --- |

(c)

če dobavitelj izda račun in zaračuna prevoznino prejemniku, nato pa jo plača tretji osebi, ki bo organizirala odpošiljanje ali prevoz blaga;

| (d) | če dobavitelj na kakršen koli način spodbuja storitve dobave prejemniku s strani tretje osebe, poveže prejemnika in tretjo osebo ali tretji osebi kako drugače zagotovi informacije, ki jih potrebuje za dobavo blaga prejemniku. |
| --- | --- |

(d)

če dobavitelj na kakršen koli način spodbuja storitve dobave prejemniku s strani tretje osebe, poveže prejemnika in tretjo osebo ali tretji osebi kako drugače zagotovi informacije, ki jih potrebuje za dobavo blaga prejemniku.

Da je bilo blago odposlano ali prepeljano s strani ali za račun dobavitelja, pa se ne šteje, kadar prejemnik sam prepelje blago ali kadar prejemnik organizira dobavo blaga s tretjo osebo, dobavitelj pa posredno ali neposredno ni vključen v zagotavljanje ali organizacijo odpošiljanja ali prevoza navedenega blaga.

Člen 5b

Za namene uporabe člena 14a Direktive 2006/112/ES izraz ‚omogoča‘ pomeni uporabo elektronskega vmesnika, ki prejemniku in dobavitelju, ki ponuja blago za prodajo prek elektronskega vmesnika, omogoča, da se povežeta, kar privede do dobave blaga prek tega elektronskega vmesnika.

Ne šteje se, da davčni zavezanec omogoča dobavo blaga, kadar velja vse od navedenega:

| (a) | navedeni davčni zavezanec niti neposredno niti posredno ne določa nobenih splošnih pogojev, pod katerimi se opravi dobava blaga; |
| --- | --- |

(a)

navedeni davčni zavezanec niti neposredno niti posredno ne določa nobenih splošnih pogojev, pod katerimi se opravi dobava blaga;

| (b) | navedeni davčni zavezanec ni niti neposredno niti posredno udeležen pri odobritvi zaračunavanja plačila prejemniku; |
| --- | --- |

(b)

navedeni davčni zavezanec ni niti neposredno niti posredno udeležen pri odobritvi zaračunavanja plačila prejemniku;

| (c) | navedeni davčni zavezanec ni niti neposredno niti posredno udeležen pri naročanju ali dobavi blaga; |
| --- | --- |

(c)

navedeni davčni zavezanec ni niti neposredno niti posredno udeležen pri naročanju ali dobavi blaga;

Člen 14a Direktive 2006/112/ES se ne uporablja za davčnega zavezanca, ki zagotavlja samo kar koli od naslednjega:

| (a) | obdelavo plačil v zvezi z dobavo blaga; |
| --- | --- |

(a)

obdelavo plačil v zvezi z dobavo blaga;

| (b) | vključitev na seznam ali oglaševanje blaga; |
| --- | --- |

(b)

vključitev na seznam ali oglaševanje blaga;

| (c) | preusmeritev ali prenos prejemnikov na druge elektronske vmesnike, na katerih se prodaja blago, brez nadaljnjega poseganja v dobavo. |
| --- | --- |

(c)

preusmeritev ali prenos prejemnikov na druge elektronske vmesnike, na katerih se prodaja blago, brez nadaljnjega poseganja v dobavo.

Člen 5c

Za namene uporabe člena 14a Direktive 2006/112/ES davčni zavezanec, za katerega se šteje, da je sam prejel in dobavil blago, ni odgovoren za plačilo zneska DDV, ki presega DDV, ki ga je prijavil in plačal za to dobavo, kadar velja vse od navedenega:

| (a) | davčni zavezanec se za ustrezno prijavo in plačilo zneska DDV na zadevno dobavo zanaša na informacije, ki mu jih predložijo dobavitelji, ki prodajajo blago prek elektronskega vmesnika, ali druge tretje osebe; |
| --- | --- |

(a)

davčni zavezanec se za ustrezno prijavo in plačilo zneska DDV na zadevno dobavo zanaša na informacije, ki mu jih predložijo dobavitelji, ki prodajajo blago prek elektronskega vmesnika, ali druge tretje osebe;

| (b) | informacije iz točke (a) so napačne; |
| --- | --- |

(b)

informacije iz točke (a) so napačne;

| (c) | davčni zavezanec lahko dokaže, da ni vedel in ni mogel razumno vedeti, da so informacije nepravilne. |
| --- | --- |

(c)

davčni zavezanec lahko dokaže, da ni vedel in ni mogel razumno vedeti, da so informacije nepravilne.

Člen 5d

Razen če ima informacije o nasprotnem, davčni zavezanec, za katerega se šteje, da je prejel in dobavil blago na podlagi člena 14a Direktive 2006/112/ES, predpostavlja, da:

| (a) | je prodajalec blaga prek elektronskega vmesnika davčni zavezanec; |
| --- | --- |

(a)

je prodajalec blaga prek elektronskega vmesnika davčni zavezanec;

| (b) | kupec zadevnega blaga ni davčni zavezanec; |
| --- | --- |

(b)

kupec zadevnega blaga ni davčni zavezanec;

| (c) | pred členom 6 se vstavi naslednji naslov:

  „ODDELEK 2


  Opravljanje storitev




  (Členi 24 do 29 Direktive 2006/112/ES)“; |
| --- | --- |

(c)

pred členom 6 se vstavi naslednji naslov:

„ODDELEK 2

Opravljanje storitev

Opravljanje storitev

(Členi 24 do 29 Direktive 2006/112/ES)“;

(Členi 24 do 29 Direktive 2006/112/ES)“;

| (2) | člen 14 se črta; |
| --- | --- |

(2)

člen 14 se črta;

| (3) | vstavi se naslednje poglavje:

  „POGLAVJE Va

  OBDAVČLJIVI DOGODEK IN OBVEZNOST OBRAČUNA DDV


  (NASLOV VI DIREKTIVE 2006/112/ES)


  Člen 41a
  Za namene uporabe člena 66a Direktive 2006/112/ES je trenutek, ko je bilo sprejeto plačilo, trenutek, ko dobavitelj, ki prodaja blago prek elektronskega vmesnika, ali kdo drug za njegov račun od prejemnika prejme potrdilo o plačilu, sporočilo o odobritvi plačila ali zavezo za plačilo ne glede na to, kdaj je izvršeno dejansko plačilo, kar je prej.“; |
| --- | --- |

(3)

vstavi se naslednje poglavje:

„POGLAVJE Va

OBDAVČLJIVI DOGODEK IN OBVEZNOST OBRAČUNA DDV

OBDAVČLJIVI DOGODEK IN OBVEZNOST OBRAČUNA DDV

(NASLOV VI DIREKTIVE 2006/112/ES)

(NASLOV VI DIREKTIVE 2006/112/ES)

Člen 41a

Za namene uporabe člena 66a Direktive 2006/112/ES je trenutek, ko je bilo sprejeto plačilo, trenutek, ko dobavitelj, ki prodaja blago prek elektronskega vmesnika, ali kdo drug za njegov račun od prejemnika prejme potrdilo o plačilu, sporočilo o odobritvi plačila ali zavezo za plačilo ne glede na to, kdaj je izvršeno dejansko plačilo, kar je prej.“;

| (4) | v poglavju X se vstavi naslednji oddelek:

  „ODDELEK 1B


  Računovodenje




  (Členi 241 do 249 Direktive 2006/112/ES)



  Člen 54b

  1.   Za namene uporabe člena 242a Direktive 2006/112/ES izraz ‚omogoča‘ pomeni uporabo elektronskega vmesnika, ki prejemniku in dobavitelju, ki ponuja storitve ali blago za prodajo prek elektronskega vmesnika, omogoča, da se povežeta, kar privede do dobave blaga ali opravljanja storitev prek tega elektronskega vmesnika.
  Izraz ‚omogoča‘ pa ne zajema dobave blaga ali opravljanja storitev, pri katerem velja vse od navedenega:






  (a) | davčni zavezanec niti neposredno niti posredno ne določa nobenih pogojev, pod katerimi se opravi dobava; |
| --- | --- | --- |

(4)

v poglavju X se vstavi naslednji oddelek:

„ODDELEK 1B

Računovodenje

Računovodenje

(Členi 241 do 249 Direktive 2006/112/ES)

(Členi 241 do 249 Direktive 2006/112/ES)

Člen 54b

1.   Za namene uporabe člena 242a Direktive 2006/112/ES izraz ‚omogoča‘ pomeni uporabo elektronskega vmesnika, ki prejemniku in dobavitelju, ki ponuja storitve ali blago za prodajo prek elektronskega vmesnika, omogoča, da se povežeta, kar privede do dobave blaga ali opravljanja storitev prek tega elektronskega vmesnika.

Izraz ‚omogoča‘ pa ne zajema dobave blaga ali opravljanja storitev, pri katerem velja vse od navedenega:

(a)

davčni zavezanec niti neposredno niti posredno ne določa nobenih pogojev, pod katerimi se opravi dobava;

| (b) | davčni zavezanec ni niti neposredno niti posredno udeležen pri odobritvi zaračunavanja plačila prejemniku; |
| --- | --- |

(b)

davčni zavezanec ni niti neposredno niti posredno udeležen pri odobritvi zaračunavanja plačila prejemniku;

| (c) | davčni zavezanec ni niti neposredno niti posredno udeležen pri naročanju ali dobavi blaga ali pri opravljanju storitev. |
| --- | --- |

(c)

davčni zavezanec ni niti neposredno niti posredno udeležen pri naročanju ali dobavi blaga ali pri opravljanju storitev.

2.   Za namene uporabe člena 242a Direktive 2006/112/ES izraz ‚omogoča‘ ne zajema primerov, ko davčni zavezanec zagotavlja samo kar koli od naslednjega:

| (a) | obdelavo plačil v zvezi z dobavo blaga ali storitev; |
| --- | --- |

(a)

obdelavo plačil v zvezi z dobavo blaga ali storitev;

| (b) | vključitev na seznam ali oglaševanje blaga ali storitev; |
| --- | --- |

(b)

vključitev na seznam ali oglaševanje blaga ali storitev;

| (c) | preusmeritev ali prenos prejemnikov na druge elektronske vmesnike, ki ponujajo blago ali storitve, brez nadaljnjega poseganja v dobavo blaga oziroma opravljanje storitev. |
| --- | --- |

(c)

preusmeritev ali prenos prejemnikov na druge elektronske vmesnike, ki ponujajo blago ali storitve, brez nadaljnjega poseganja v dobavo blaga oziroma opravljanje storitev.

Člen 54c

1.   Davčni zavezanec iz člena 242a Direktive 2006/112/ES hrani naslednje evidence v zvezi z dobavo, pri kateri se šteje, da je sam prejel in dobavil blago v skladu s členom 14a Direktive 2006/112/ES, ali kadar sodeluje pri zagotavljanju elektronsko opravljenih storitev, pri katerih se šteje, da deluje v svojem imenu v skladu s členom 9a te uredbe:

| (a) | evidence iz člena 63c te uredbe, kadar se je davčni zavezanec odločil, da bo uporabljal eno od posebnih ureditev iz poglavja 6 naslova XII Direktive 2006/112/ES; |
| --- | --- |

(a)

evidence iz člena 63c te uredbe, kadar se je davčni zavezanec odločil, da bo uporabljal eno od posebnih ureditev iz poglavja 6 naslova XII Direktive 2006/112/ES;

| (b) | evidence iz člena 242 Direktive 2006/112/ES, kadar se davčni zavezanec ni odločil, da bo uporabljal katero od posebnih ureditev iz poglavja 6 naslova XII Direktive 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(b)

evidence iz člena 242 Direktive 2006/112/ES, kadar se davčni zavezanec ni odločil, da bo uporabljal katero od posebnih ureditev iz poglavja 6 naslova XII Direktive 2006/112/ES.

2.   Davčni zavezanec iz člena 242a Direktive 2006/112/ES v zvezi z dobavo poleg informacij iz odstavka 1 hrani še naslednje informacije:

| (a) | ime, poštni naslov in elektronski naslov ali spletno mesto dobavitelja, čigar dobava se omogoča prek elektronskega vmesnika, če je na voljo, pa tudi:






  (i) | identifikacijsko številko za DDV ali nacionalno davčno številko dobavitelja; |
| --- | --- | --- |

(a)

ime, poštni naslov in elektronski naslov ali spletno mesto dobavitelja, čigar dobava se omogoča prek elektronskega vmesnika, če je na voljo, pa tudi:

(i)

identifikacijsko številko za DDV ali nacionalno davčno številko dobavitelja;

| (ii) | številko bančnega računa ali številko virtualnega računa dobavitelja; |
| --- | --- |

(ii)

številko bančnega računa ali številko virtualnega računa dobavitelja;

| (b) | opis blaga, njegovo vrednost, pa tudi kraj, kjer se zaključi odpošiljanje ali prevoz blaga, skupaj s časom dobave in, če je na voljo, številko naročila ali enotno transakcijsko številko; |
| --- | --- |

(b)

opis blaga, njegovo vrednost, pa tudi kraj, kjer se zaključi odpošiljanje ali prevoz blaga, skupaj s časom dobave in, če je na voljo, številko naročila ali enotno transakcijsko številko;

| (c) | opis storitev, njihovo vrednost, pa tudi informacije, na podlagi katerih se lahko določita kraj in čas dobave ter, če je na voljo, številka naročila ali enotna transakcijska številka.“; |
| --- | --- |

(c)

opis storitev, njihovo vrednost, pa tudi informacije, na podlagi katerih se lahko določita kraj in čas dobave ter, če je na voljo, številka naročila ali enotna transakcijska številka.“;

| (5) | oddelek 2 poglavja XI se nadomesti z naslednjim:

  „ODDELEK 2


  Posebne ureditve za davčne zavezance, ki opravljajo storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci, ali ki prodajajo blago na daljavo ali opravljajo nekatere domače dobave blaga




  (Členi 358 do 369x Direktive 2006/112/ES)



  Pododdelek 1



  Opredelitev pojmov



  Člen 57a
  V tem oddelku se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (1) | ‚neunijska ureditev‘ pomeni posebno ureditev za storitve iz oddelka 2 poglavja 6 naslova XII Direktive 2006/112/ES, ki jih opravljajo davčni zavezanci, ki nimajo sedeža v Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

(5)

oddelek 2 poglavja XI se nadomesti z naslednjim:

„ODDELEK 2

Posebne ureditve za davčne zavezance, ki opravljajo storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci, ali ki prodajajo blago na daljavo ali opravljajo nekatere domače dobave blaga

Posebne ureditve za davčne zavezance, ki opravljajo storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci, ali ki prodajajo blago na daljavo ali opravljajo nekatere domače dobave blaga

(Členi 358 do 369x Direktive 2006/112/ES)

(Členi 358 do 369x Direktive 2006/112/ES)

Pododdelek 1

Pododdelek 1

Opredelitev pojmov

Opredelitev pojmov

Člen 57a

V tem oddelku se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1)

‚neunijska ureditev‘ pomeni posebno ureditev za storitve iz oddelka 2 poglavja 6 naslova XII Direktive 2006/112/ES, ki jih opravljajo davčni zavezanci, ki nimajo sedeža v Skupnosti;

| (2) | ‚unijska ureditev‘ pomeni posebno ureditev za prodajo blaga na daljavo znotraj Skupnosti, za dobavo blaga v državi članici prek elektronskih vmesnikov, ki omogočajo dobavo, in za storitve, ki jih opravljajo davčni zavezanci, ki imajo sedež v Skupnosti, vendar ne v državi članici potrošnje, iz oddelka 3 poglavja 6 naslova XII Direktive 2006/112/ES; |
| --- | --- |

(2)

‚unijska ureditev‘ pomeni posebno ureditev za prodajo blaga na daljavo znotraj Skupnosti, za dobavo blaga v državi članici prek elektronskih vmesnikov, ki omogočajo dobavo, in za storitve, ki jih opravljajo davčni zavezanci, ki imajo sedež v Skupnosti, vendar ne v državi članici potrošnje, iz oddelka 3 poglavja 6 naslova XII Direktive 2006/112/ES;

| (3) | ‚uvozna ureditev‘ pomeni posebno ureditev za prodajo na daljavo s tretjih ozemelj ali iz tretjih držav uvoženega blaga iz oddelka 4 poglavja 6 naslova XII Direktive 2006/112/ES; |
| --- | --- |

(3)

‚uvozna ureditev‘ pomeni posebno ureditev za prodajo na daljavo s tretjih ozemelj ali iz tretjih držav uvoženega blaga iz oddelka 4 poglavja 6 naslova XII Direktive 2006/112/ES;

| (4) | ‚posebna ureditev‘ glede na sobesedilo pomeni neunijsko ureditev, ‚unijsko ureditev‘ ali ‚uvozno ureditev‘; |
| --- | --- |

(4)

‚posebna ureditev‘ glede na sobesedilo pomeni neunijsko ureditev, ‚unijsko ureditev‘ ali ‚uvozno ureditev‘;

| (5) | ‚davčni zavezanec‘ pomeni davčnega zavezanca iz člena 359 Direktive 2006/112/ES, ki mu je dovoljena uporaba neunijske ureditve, davčnega zavezanca iz člena 369b navedene direktive, ki mu je dovoljena uporaba unijske ureditve, ali davčnega zavezanca iz člena 369m navedene direktive, ki mu je dovoljena uporaba uvozne ureditve; |
| --- | --- |

(5)

‚davčni zavezanec‘ pomeni davčnega zavezanca iz člena 359 Direktive 2006/112/ES, ki mu je dovoljena uporaba neunijske ureditve, davčnega zavezanca iz člena 369b navedene direktive, ki mu je dovoljena uporaba unijske ureditve, ali davčnega zavezanca iz člena 369m navedene direktive, ki mu je dovoljena uporaba uvozne ureditve;

| (6) | ‚posrednik‘ pomeni osebo, opredeljeno v točki (2) drugega odstavka člena 369l Direktive 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(6)

‚posrednik‘ pomeni osebo, opredeljeno v točki (2) drugega odstavka člena 369l Direktive 2006/112/ES.

Pododdelek 2

Pododdelek 2

Uporaba unijske ureditve

Uporaba unijske ureditve

Člen 57b

(črtano)

Pododdelek 3

Pododdelek 3

Področje uporabe unijske ureditve

Področje uporabe unijske ureditve

Člen 57c

Unijska ureditev se ne uporablja za storitve, ki se opravljajo v državi članici, v kateri ima davčni zavezanec sedež svoje dejavnosti ali stalno poslovno enoto. Opravljanje teh storitev se prijavi pristojnim davčnim organom navedene države članice v obračunu DDV, kot je določeno v členu 250 Direktive 2006/112/ES.

Pododdelek 4

Pododdelek 4

Identifikacija

Identifikacija

Člen 57d

1.   Če davčni zavezanec državi članici identifikacije sporoči, da namerava uporabljati neunijsko ureditev ali unijsko ureditev, se ta posebna ureditev uporablja od prvega dne naslednjega koledarskega četrtletja.

V primeru prve dobave blaga ali prvega opravljanja storitev, ki jih zajema neunijska ureditev ali unijska ureditev, pred navedenim datumom, pa se posebna ureditev uporablja od datuma, ko je bilo blago prvič dobavljeno ali ko so bile storitve prvič opravljene, če davčni zavezanec državi članici identifikacije podatke o začetku dejavnosti iz te ureditve sporoči najpozneje deseti dan meseca, ki sledi prvi dobavi blaga ali prvemu opravljanju storitev.

2.   Če davčni zavezanec ali posrednik, ki deluje za njegov račun, državo članico identifikacije obvesti, da namerava uporabljati uvozno ureditve, se ta posebna ureditev uporablja od dneva, ko je bila davčnemu zavezancu ali posredniku dodeljena individualna identifikacijska številka za DDV za uvozno ureditev, kot je določeno v členu 369q(1) in (3) Direktive 2006/112/ES.

Člen 57e

Država članica identifikacije davčnega zavezanca, ki uporablja unijsko ureditev, identificira prek njegove identifikacijske številke za DDV iz členov 214 in 215 Direktive 2006/112/ES.

Individualna identifikacijska številka, ki se posredniku dodeli na podlagi člena 369q(2) Direktive 2006/112/ES, temu omogoča, da lahko deluje kot posrednik za račun davčnih zavezancev, ki uporabljajo uvozno ureditev. Posrednik pa te številke ne sme uporabljati za vložitev obračuna DDV za obdavčljive transakcije.

Člen 57f

1.   Če davčni zavezanec, ki uporablja unijsko ureditev, ne izpolnjuje več pogojev iz opredelitve, določene v točki (2) člena 369a Direktive 2006/112/ES, država članica, v kateri je bil identificiran, preneha biti država članica identifikacije.

Če pa davčni zavezanec še vedno izpolnjuje pogoje za uporabo te posebne ureditve, za to, da še naprej uporablja to ureditev, kot novo državo članico identifikacije navede državo članico, v kateri ima sedež svoje dejavnosti, če sedež njegove dejavnosti ni v Skupnosti, pa državo članico, v kateri ima stalno poslovno enoto. Če davčni zavezanec, ki za dobavo blaga uporablja unijsko ureditev, nima sedeža v Skupnosti, kot novo državo članico identifikacije navede državo članico, iz katere odpošilja ali prevaža blago.

Če se država članica identifikacije spremeni v skladu z drugim pododstavkom, se ta sprememba uporablja od datuma, ko davčni zavezanec nima več sedeža dejavnosti ali stalne poslovne enote v državi članici, ki jo je prej navedel kot državo članico identifikacije, ali od datuma, ko navedeni davčni zavezanec neha odpošiljati ali prevažati blago iz navedene države članice.

2.   Če davčni zavezanec, ki uporablja uvozno ureditev, ali posrednik, ki deluje za njegov račun, ne izpolnjuje več pogojev iz točk (b) do (e) točke 3 drugega odstavka člena 369l Direktive 2006/112/ES, država članica, v kateri je bil identificiran davčni zavezanec ali njegov posrednik, preneha biti država članica identifikacije.

Če pa davčni zavezanec ali njegov posrednik še vedno izpolnjuje pogoje za uporabo te posebne ureditve, za to, da še naprej uporablja to ureditev, kot novo državo članico identifikacije navede državo članico, v kateri ima sedež svoje dejavnosti, če sedež njegove dejavnosti ni v Skupnosti, pa državo članico, v kateri ima stalno poslovno enoto.

Če se država članica identifikacije spremeni v skladu z drugim pododstavkom, se ta sprememba uporablja od datuma, ko davčni zavezanec ali njegov posrednik nima več sedeža dejavnosti ali stalne poslovne enote v državi članici, ki jo je prej navedel kot državo članico identifikacije.

Člen 57g

1.   Davčni zavezanec, ki uporablja neunijsko ureditev ali unijsko ureditev, lahko to posebno ureditev preneha uporabljati ne glede na to, ali še vedno dobavlja blago ali opravlja storitve, ki jih zajema ta posebna ureditev. Davčni zavezanec obvesti državo članico identifikacije najpozneje 15 dni pred koncem koledarskega četrtletja, ki je pred tistim, v katerem namerava prenehati uporabljati ureditev. Prenehanje začne veljati prvi dan naslednjega koledarskega četrtletja.

Obveznosti DDV, ki se nanašajo na dobavljeno blago ali opravljene storitve, nastale po datumu, ko je prenehanje začelo veljati, se poravnajo neposredno pri davčnih organih zadevne države članice potrošnje.

2.   Davčni zavezanec, ki uporablja uvozno ureditev, lahko to ureditev neha uporabljati ne glede na to, ali še naprej prodaja na daljavo s tretjih ozemelj ali iz tretjih držav uvoženo blago. Davčni zavezanec ali posrednik, ki deluje za njegov račun, obvesti državo članico identifikacije najpozneje 15 dni pred koncem meseca, ki je pred tistim, v katerem namerava prenehati uporabljati ureditev. Prenehanje začne veljati prvi dan naslednjega meseca in davčni zavezanec ureditve ne sme več uporabljati za dobave, izvedene od tistega dne.

Pododdelek 5

Pododdelek 5

Obveznosti poročanja

Obveznosti poročanja

Člen 57h

1.   Davčni zavezanec ali posrednik, ki deluje za njegov račun, državo članico identifikacije po elektronski poti najpozneje deseti dan meseca, ki sledi prenehanju ali spremembi, obvesti o čemer koli od navedenega:

| (a) | o prenehanju opravljanja dejavnosti, ki so zajete v posebni ureditvi; |
| --- | --- |

(a)

o prenehanju opravljanja dejavnosti, ki so zajete v posebni ureditvi;

| (b) | če se dejavnosti, ki so zajete v posebni ureditvi, spremenijo tako, da ne izpolnjuje več pogojev za uporabo te posebne ureditve; |
| --- | --- |

(b)

če se dejavnosti, ki so zajete v posebni ureditvi, spremenijo tako, da ne izpolnjuje več pogojev za uporabo te posebne ureditve;

| (c) | o morebitnih spremembah v zvezi z že posredovanimi podatki državi članici identifikacije. |
| --- | --- |

(c)

o morebitnih spremembah v zvezi z že posredovanimi podatki državi članici identifikacije.

2.   Če se država članica identifikacije spremeni v skladu s členom 57f, davčni zavezanec ali posrednik, ki deluje za njegov račun, o spremembi obvesti obe zadevni državi članici najpozneje deseti dan meseca, ki sledi tej spremembi. Novi državi članici identifikacije sporoči podatke o registraciji, ki se zahtevajo, ko davčni zavezanec prvič uporabi posebno ureditev.

Pododdelek 6

Pododdelek 6

Izvzetje

Izvzetje

Člen 58

1.   Če davčni zavezanec, ki uporablja eno od posebnih ureditev, izpolnjuje eno ali več meril za izključitev iz člena 369e ali za izbris iz identifikacijskega registra iz člena 363 oziroma člena 369r(1) in (3) Direktive 2006/112/ES, država članica identifikacije davčnega zavezanca izključi iz te ureditve.

Samo država članica identifikacije lahko davčnega zavezanca izključi iz ene od posebnih ureditev.

Država članica identifikacije pri odločitvi o izključitvi ali izbrisu upošteva vse informacije, ki jih ima na voljo, vključno z informacijami, ki jih posredujejo druge države članice.

2.   Izključitev davčnega zavezanca iz neunijske ureditve ali unijske ureditve začne veljati s prvim dnem koledarskega četrtletja po dnevu, na katerega je bila odločitev o izključitvi po elektronski pošti poslana davčnemu zavezancu. Če pa je izključitev posledica spremembe sedeža dejavnosti ali stalne poslovne enote ali kraja, iz katerega se začne odpošiljati ali prevažati blago, prične veljati z dnem te spremembe.

3.   Izključitev davčnega zavezanca iz uvozne ureditve začne veljati s prvim dnem meseca po dnevu, na katerega je bila odločitev o izključitvi po elektronski pošti poslana davčnemu zavezancu, razen v naslednjih primerih:

| (a) | če je izključitev posledica spremembe sedeža dejavnosti ali stalne poslovne enote, pri čemer začne izključitev veljati z dnem te spremembe; |
| --- | --- |

(a)

če je izključitev posledica spremembe sedeža dejavnosti ali stalne poslovne enote, pri čemer začne izključitev veljati z dnem te spremembe;

| (b) | če je izključitev posledica nenehnega kršenja pravil te ureditve, pri čemer začne izključitev veljati z dnem po dnevu, na katerega je bila odločitev o izključitvi po elektronski pošti poslana davčnemu zavezancu. |
| --- | --- |

(b)

če je izključitev posledica nenehnega kršenja pravil te ureditve, pri čemer začne izključitev veljati z dnem po dnevu, na katerega je bila odločitev o izključitvi po elektronski pošti poslana davčnemu zavezancu.

4.   Razen v primeru, zajetem v točki (b) odstavka 3, individualna identifikacijska številka za DDV, ki je bila dodeljena za uporabo uvozne ureditve, ostane veljavna tako dolgo, kot je potrebno za uvoz blaga, ki je bilo dobavljeno pred datumom izključitve, vendar ne več kot dva meseca od tega datuma.

5.   Če posrednik izpolnjuje eno od meril za izbris iz člena 369r(2) Direktive 2006/112/ES, država članica identifikacije posrednika izbriše iz identifikacijskega registra in davčne zavezance, ki jih zastopa posrednik, izključi iz uvozne ureditve.

Posrednika lahko iz identifikacijskega registra izbriše samo država članica identifikacije.

Država članica identifikacije pri odločitvi o izbrisu upošteva vse informacije, ki jih ima na voljo, vključno z informacijami, ki jih posredujejo druge države članice.

Izbris posrednika iz identifikacijskega registra začne veljati s prvim dnem meseca po dnevu, na katerega je bila odločitev o izbrisu po elektronski pošti poslana posredniku in davčnim zavezancem, ki jih predstavlja, razen v naslednjih primerih:

| (a) | če je izbris posledica spremembe sedeža dejavnosti ali stalne poslovne enote, pri čemer začne izbris veljati z dnem te spremembe; |
| --- | --- |

(a)

če je izbris posledica spremembe sedeža dejavnosti ali stalne poslovne enote, pri čemer začne izbris veljati z dnem te spremembe;

| (b) | če je izbris posrednika posledica nenehnega kršenja pravil uvozne ureditve, pri čemer začne izbris veljati z dnem po dnevu, na katerega je bila odločitev o izbrisu po elektronski pošti poslana posredniku in davčnim zavezancem, ki jih predstavlja. |
| --- | --- |

(b)

če je izbris posrednika posledica nenehnega kršenja pravil uvozne ureditve, pri čemer začne izbris veljati z dnem po dnevu, na katerega je bila odločitev o izbrisu po elektronski pošti poslana posredniku in davčnim zavezancem, ki jih predstavlja.

Člen 58a

Pri davčnem zavezancu, ki uporablja posebno ureditev in ki v obdobju dveh let v nobeni državi članici potrošnje ne opravi nobene dobave blaga ali storitev, zajetih v tej ureditvi, se šteje, da so se njegove obdavčljive dejavnosti končale v smislu točke (b) člena 363, točke (b) člena 369e, točke (b) člena 369r(1) oziroma točke (b) člena 369r(3) Direktive 2006/112/ES. To prenehanje mu ne preprečuje, da uporablja posebno ureditev, če ponovno prične s svojimi dejavnostmi, zajetimi s katero koli ureditvijo.

Člen 58b

1.   Če je davčni zavezanec izključen iz ene od posebnih ureditev, ker nenehno krši pravila te ureditve, ta davčni zavezanec ostane izključen iz uporabe katere koli posebne ureditve v vseh državah članicah dve leti po obračunskem obdobju, v katerem je bil izključen.

Vendar se prvi pododstavek ne uporablja za uvozno ureditve, pri kateri je bila izključitev posledica nenehnega kršenja pravil s strani posrednika, ki deluje za račun davčnega zavezanca.

Če je posrednik izbrisan iz identifikacijskega registra zaradi nenehnega kršenja pravil uvozne ureditve, kot posrednik ne sme delovati dve leti po mesecu, v katerem je bil izbrisan iz tega registra.

2.   Šteje se, da davčni zavezanec ali njegov posrednik nenehno krši pravila v zvezi s katero koli posebno ureditvijo v smislu točke (d) člena 363, točke (d) člena 369e, točke (d) člena 369r(1), točke (c) člena 369r(2) ali točke (d) člena 369r(3) Direktive 2006/112/ES vsaj v naslednjih primerih:

| (a) | če je država članica identifikacije njemu ali posredniku, ki deluje za njegov račun, za tri neposredno predhodna obračunska obdobja izdala opomine v skladu s členom 60a ter obračun DDV za vsako od teh obračunskih obdobij ni bil predložen v desetih dneh po tem, ko je bil opomin poslan; |
| --- | --- |

(a)

če je država članica identifikacije njemu ali posredniku, ki deluje za njegov račun, za tri neposredno predhodna obračunska obdobja izdala opomine v skladu s členom 60a ter obračun DDV za vsako od teh obračunskih obdobij ni bil predložen v desetih dneh po tem, ko je bil opomin poslan;

| (b) | če je država članica identifikacije njemu ali posredniku, ki deluje za njegov račun, za tri neposredno predhodna obračunska obdobja izdala opomine v skladu s členom 63a ter niti on niti posrednik, ki deluje za njegov račun, ni plačal celotnega zneska prijavljenega DDV za vsako od teh obračunskih obdobij v desetih dneh po tem, ko je bil opomin poslan, razen če preostali neplačani znesek znaša manj kot 100 EUR za vsako obračunsko obdobje; |
| --- | --- |

(b)

če je država članica identifikacije njemu ali posredniku, ki deluje za njegov račun, za tri neposredno predhodna obračunska obdobja izdala opomine v skladu s členom 63a ter niti on niti posrednik, ki deluje za njegov račun, ni plačal celotnega zneska prijavljenega DDV za vsako od teh obračunskih obdobij v desetih dneh po tem, ko je bil opomin poslan, razen če preostali neplačani znesek znaša manj kot 100 EUR za vsako obračunsko obdobje;

| (c) | če po zahtevku države članice identifikacije in en mesec po naknadnem opominu s strani države članice identifikacije niti on niti posrednik, ki deluje za njegov račun, ni dal na voljo v elektronski obliki evidenc iz členov 369, 369k in 369x Direktive 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(c)

če po zahtevku države članice identifikacije in en mesec po naknadnem opominu s strani države članice identifikacije niti on niti posrednik, ki deluje za njegov račun, ni dal na voljo v elektronski obliki evidenc iz členov 369, 369k in 369x Direktive 2006/112/ES.

Člen 58c

Davčni zavezanec, ki je bil izključen iz neunijske ureditve ali unijske ureditve, poravna neposredno pri davčnih organih zadevne države članice potrošnje vse obveznosti DDV, povezane z dobavo blaga ali opravljenimi storitvami, ki so nastale po datumu, ko je izključitev začela veljati.

Pododdelek 7

Pododdelek 7

Obračun DDV

Obračun DDV

Člen 59

1.   Vsako obračunsko obdobje v smislu členov 364, 369f ali 369s Direktive 2006/112/ES je ločeno obračunsko obdobje.

2.   Če se v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1 člena 57d neunijska ureditev ali unijska ureditev uporablja od datuma prve dobave blaga ali prvega opravljanja storitve, davčni zavezanec predloži ločen obračun DDV za koledarsko četrtletje, v katerem je bilo blago prvič dobavljeno ali so bile storitve prvič opravljene.

3.   Če je davčni zavezanec v obračunskem obdobju registriran na podlagi neunijske ureditve in unijske ureditve, predloži obračun DDV in izvrši ustrezna plačila državi članici identifikacije za vsako ureditev v zvezi dobavo blaga ali opravljanjem storitev v zadevnih obdobjih, ki jih pokriva ta ureditev.

4.   Če se država članica identifikacije v skladu s členom 57f spremeni po prvem dnevu zadevnega obračunskega obdobja, davčni zavezanec ali posrednik, ki deluje za njegov račun, prejšnji in novi državi članici identifikacije predloži obračun DDV in izvrši ustrezna plačila za blago, ki je bilo dobavljeno, oziroma storitve, ki so bile opravljene, v vsakem od obdobij, ko sta bili državi članici državi članici identifikacije.

Člen 59a

Če davčni zavezanec, ki uporablja posebno ureditev, v obračunskem obdobju v nobeni državi članici potrošnje ne dobavi blaga ali opravi storitev po posebni ureditvi ter mu ni treba popraviti nobenih prejšnjih obračunov, on ali posrednik, ki deluje za njegov račun, predloži obračun DDV, v katerem navede, da v navedenem obdobju ni dobavljal blaga ali opravljal storitev (nični obračun DDV).

Člen 60

Zneski v obračunih DDV, predloženih po posebnih ureditvah, se ne zaokrožujejo navzgor ali navzdol k najbližji celi denarni enoti. Prijavi in nakaže se natančen znesek DDV.

Člen 60a

Če obračun DDV ni predložen v skladu s členi 364, 369f ali 369s Direktive 2006/112/ES, država članica identifikacije davčnega zavezanca ali posrednika, ki deluje za njegov račun, po elektronski poti opomni o obveznosti predložitve takega obračuna. Država članica identifikacije opomin izda deseti dan po tem, ko bi obračun moral biti predložen, ter po elektronski poti obvesti druge države članice, da je bil opomin izdan.

Za vse naknadne opomine in ukrepe, sprejete za odmero in izterjavo DDV, je odgovorna zadevna država članica potrošnje.

Ne glede na izdane opomine ter sprejete ukrepe s strani države članice potrošnje davčni zavezanec ali posrednik, ki deluje za njegov račun, obračun DDV predloži državi članici identifikacije.

Člen 61

1.   Spremembe zneskov v obračunu DDV za obdobja do zadnjega obračunskega obdobja v letu 2020 se po predložitvi tega obračuna DDV opravijo le v obliki sprememb tega obračuna in ne v obliki prilagoditev enega od pozneje predloženih obračunov.

Spremembe zneskov v obračunu DDV za obdobja od prvega obračunskega obdobja v letu 2021 se po predložitvi tega obračuna DDV opravijo le v obliki prilagoditev enega od pozneje predloženih obračunov.

2.   Spremembe iz odstavka 1 se elektronsko predložijo državi članici identifikacije v treh letih od datuma, do katerega se je zahtevala predložitev prvotnega obračuna.

To pa ne vpliva na pravila države članice potrošnje glede odmere ter sprememb in dopolnitev.

Člen 61a

1.   Davčni zavezanec ali posrednik, ki deluje za njegov račun, predloži končni obračun DDV in vse morebitne zapoznele prejšnje obračune ter izvrši ustrezna plačila državi članici, ki je bila država članica identifikacije v trenutku prenehanja, izključitve ali spremembe, kadar:

| (a) | preneha uporabljati eno od posebnih ureditev; |
| --- | --- |

(a)

preneha uporabljati eno od posebnih ureditev;

| (b) | je izključen iz ene od posebnih ureditev; |
| --- | --- |

(b)

je izključen iz ene od posebnih ureditev;

| (c) | v skladu s členom 57f spremeni državo članico identifikacije. |
| --- | --- |

(c)

v skladu s členom 57f spremeni državo članico identifikacije.

Vsi popravki končnega obračuna in prejšnjih obračunov, do katerih pride po predložitvi končnega obračuna, se izvedejo neposredno pri davčnih organih zadevne države članice potrošnje.

2.   Posrednik opravi predložitev končnih obračunov DDV za vse davčne zavezance, za račun katerih deluje, in vse zapoznele predložitve prejšnjih obračunov ter izvrši ustrezna plačila državi članici, ki je bila država članica identifikacije v trenutku izbrisa ali spremembe, kadar:

| (a) | je izbrisan iz identifikacijskega registra; |
| --- | --- |

(a)

je izbrisan iz identifikacijskega registra;

| (b) | v skladu s členom 57f (2) spremeni državo članico identifikacije. |
| --- | --- |

(b)

v skladu s členom 57f (2) spremeni državo članico identifikacije.

Vsi popravki končnega obračuna in prejšnjih obračunov, do katerih pride po predložitvi končnega obračuna, se izvedejo neposredno pri davčnih organih zadevne države članice potrošnje.

Pododdelek 7a

Pododdelek 7a

Uvozna ureditve – obdavčljivi dogodek

Uvozna ureditve – obdavčljivi dogodek

Člen 61b

Za namene uporabe člena 369n Direktive 2006/112/ES je trenutek, ko je bilo sprejeto plačilo, trenutek, ko je davčni zavezanec, ki uporablja uvozno ureditev, ali kdo drug za njegov račun od prejemnika prejel potrdilo o plačilu, sporočilo o odobritvi plačila ali zavezo za plačilo, ne glede na to, kdaj je izvršeno dejansko plačilo, kar je prej.

Pododdelek 8

Pododdelek 8

Valuta

Valuta

Člen 61c

Če država članica identifikacije, katere valuta ni euro, določi, da je treba obračun DDV predložiti v njeni nacionalni valuti, se ta določitev uporablja za obračune DDV vseh davčnih zavezancev, ki uporabljajo posebno ureditev.

Pododdelek 9

Pododdelek 9

Plačila

Plačila

Člen 62

Brez poseganja v tretji pododstavek člena 63a in člen 63b davčni zavezanec ali posrednik, ki deluje za njegov račun, izvrši vsako plačilo državi članici identifikacije.

Plačila DDV, ki jih davčni zavezanec ali posrednik, ki deluje za njegov račun, izvrši v skladu s členi 367, 369i ali 369v Direktive 2006/112/ES, se nanašajo le na obračun DDV, predložen na podlagi členov 364, 369f ali 369s navedene direktive. Plačane zneske davčni zavezanec ali posrednik, ki deluje za njegov račun, naknadno prilagodi le s sklicevanjem na ta obračun, ne smejo pa se prikazati v drugem obračunu ali prilagoditi v enem od pozneje predloženih obračunov. Pri vsakem plačilu se navede sklicna številka zadevnega obračuna.

Člen 63

Država članica identifikacije, ki prejme višji znesek od zneska iz obračuna DDV, predloženega v skladu s členi 364, 369f ali 369s Direktive 2006/112/ES, preplačani znesek povrne neposredno zadevnemu davčnemu zavezancu ali posredniku, ki deluje za njegov račun.

Če je država članica identifikacije prejela znesek v zvezi z obračunom DDV, ki se pozneje izkaže za nepravilnega, in je ta država članica znesek že porazdelila med države članice potrošnje, te države članice potrošnje davčnemu zavezancu ali posredniku, ki deluje za njegov račun, neposredno povrnejo vsaka svoj delež preplačanega zneska.

Če pa se preplačila nanašajo na obdobja do zadnjega obračunskega obdobja v letu 2018, država članica identifikacije povrne ustrezni delež ustreznega dela zneska, ki ga je obdržala v skladu s členom 46(3) Uredbe (EU) št. 904/2010, država članica potrošnje pa povrne preplačilo, zmanjšano za znesek, ki ga povrne država članica identifikacije.

Države članice potrošnje po elektronski poti obvestijo državo članico identifikacije o znesku takih povračil.

Člen 63a

Če je davčni zavezanec ali posrednik, ki deluje za njegov račun, predložil obračun DDV na podlagi členov 364, 369f ali 369s Direktive 2006/112/ES, ni pa bilo izvršeno plačilo ali je bilo izvršeno plačilo manjše od zneska iz obračuna, država članica identifikacije davčnega zavezanca ali posrednika, ki deluje za njegov račun, deseti dan po tem, ko bi moralo biti plačilo najpozneje izvršeno v skladu s členom 367, 369i ali 369v Direktive 2006/112/ES, po elektronski poti opomni o zapadlem DDV.

Država članica identifikacije po elektronski poti obvesti države članice potrošnje, da je bil opomin poslan.

Za vse naknadne opomine in ukrepe, sprejete za izterjavo DDV, je odgovorna zadevna država članica potrošnje. Če je take naknadne opomine izdala država članica potrošnje, se ustrezni DDV plača tej državi članici.

Država članica potrošnje po elektronski poti obvesti državo članico identifikacije, da je bil izdan opomin.

Člen 63b

Če obračun DDV ni bil predložen ali kadar je obračun DDV predložen prepozno ali je nepopoln ali nepravilen ali kadar plačilo DDV zamuja, morebitne obresti, kazni ali druge dajatve izračuna in odmeri država članica potrošnje. Davčni zavezanec ali posrednik, ki deluje za njegov račun, take obresti, kazni ali druge dajatve plača neposredno državi članici potrošnje.

Pododdelek 10

Pododdelek 10

Evidence

Evidence

Člen 63c

1.   Evidence, ki jih vodijo davčni zavezanci, se štejejo za dovolj natančne v smislu členov 369 in 369k Direktive 2006/112/ES, če vsebujejo naslednje informacije:

| (a) | državo članico potrošnje, v katero se dobavlja blago ali v kateri se opravljajo storitve; |
| --- | --- |

(a)

državo članico potrošnje, v katero se dobavlja blago ali v kateri se opravljajo storitve;

| (b) | vrsto opravljenih storitev ali opis in količino dobavljenega blaga; |
| --- | --- |

(b)

vrsto opravljenih storitev ali opis in količino dobavljenega blaga;

| (c) | datum dobave blaga ali opravljanja storitev; |
| --- | --- |

(c)

datum dobave blaga ali opravljanja storitev;

| (d) | davčno osnovo z navedbo uporabljene valute; |
| --- | --- |

(d)

davčno osnovo z navedbo uporabljene valute;

| (e) | morebitno poznejše povečanje ali zmanjšanje davčne osnove; |
| --- | --- |

(e)

morebitno poznejše povečanje ali zmanjšanje davčne osnove;

| (f) | uporabljeno stopnjo DDV; |
| --- | --- |

(f)

uporabljeno stopnjo DDV;

| (g) | znesek DDV, ki ga je treba plačati, z navedbo uporabljene valute; |
| --- | --- |

(g)

znesek DDV, ki ga je treba plačati, z navedbo uporabljene valute;

| (h) | datum in znesek prejetih plačil; |
| --- | --- |

(h)

datum in znesek prejetih plačil;

| (i) | morebitna predplačila, prejeta pred dobavo blaga ali opravljanjem storitve; |
| --- | --- |

(i)

morebitna predplačila, prejeta pred dobavo blaga ali opravljanjem storitve;

| (j) | če je izdan račun, podatke, ki jih račun vsebuje; |
| --- | --- |

(j)

če je izdan račun, podatke, ki jih račun vsebuje;

| (k) | v zvezi s storitvami informacije, uporabljene za določitev kraja, kjer ima prejemnik sedež ali stalni naslov ali kjer običajno prebiva, v zvezi z blagom pa informacije, uporabljene za določitev kraja, kjer se začne in konča odpošiljanje ali prevoz blaga prejemniku; |
| --- | --- |

(k)

v zvezi s storitvami informacije, uporabljene za določitev kraja, kjer ima prejemnik sedež ali stalni naslov ali kjer običajno prebiva, v zvezi z blagom pa informacije, uporabljene za določitev kraja, kjer se začne in konča odpošiljanje ali prevoz blaga prejemniku;

| (l) | dokaze o morebitnem vračilu blaga, vključno z uporabljeno davčno osnovo in stopnjo DDV. |
| --- | --- |

(l)

dokaze o morebitnem vračilu blaga, vključno z uporabljeno davčno osnovo in stopnjo DDV.

2.   Evidence, ki jih vodijo davčni zavezanci ali posredniki, ki delujejo za njihov račun, se štejejo za dovolj natančne v smislu člena 369x Direktive 2006/112/ES, če vsebujejo naslednje informacije:

| (a) | državo članico potrošnje, v katero se dobavlja blago; |
| --- | --- |

(a)

državo članico potrošnje, v katero se dobavlja blago;

| (b) | opis in količino dobavljenega blaga; |
| --- | --- |

(b)

opis in količino dobavljenega blaga;

| (c) | datum dobave blaga; |
| --- | --- |

(c)

datum dobave blaga;

| (d) | davčno osnovo z navedbo uporabljene valute; |
| --- | --- |

(d)

davčno osnovo z navedbo uporabljene valute;

| (e) | morebitno poznejše povečanje ali zmanjšanje davčne osnove; |
| --- | --- |

(e)

morebitno poznejše povečanje ali zmanjšanje davčne osnove;

| (f) | uporabljeno stopnjo DDV; |
| --- | --- |

(f)

uporabljeno stopnjo DDV;

| (g) | znesek DDV, ki ga je treba plačati, z navedbo uporabljene valute; |
| --- | --- |

(g)

znesek DDV, ki ga je treba plačati, z navedbo uporabljene valute;

| (h) | datum in znesek prejetih plačil; |
| --- | --- |

(h)

datum in znesek prejetih plačil;

| (i) | če je izdan račun, podatke, ki jih račun vsebuje; |
| --- | --- |

(i)

če je izdan račun, podatke, ki jih račun vsebuje;

| (j) | informacije, uporabljene za določitev kraja, kjer se začne in konča odpošiljanje ali prevoz blaga prejemniku; |
| --- | --- |

(j)

informacije, uporabljene za določitev kraja, kjer se začne in konča odpošiljanje ali prevoz blaga prejemniku;

| (k) | dokaze o morebitnem vračilu blaga, vključno z uporabljeno davčno osnovo in stopnjo DDV; |
| --- | --- |

(k)

dokaze o morebitnem vračilu blaga, vključno z uporabljeno davčno osnovo in stopnjo DDV;

| (l) | številko naročila ali enotno transakcijsko številko; |
| --- | --- |

(l)

številko naročila ali enotno transakcijsko številko;

| (m) | enotno številko pošiljke, če je davčni zavezanec neposredno udeležen pri dobavi. |
| --- | --- |

(m)

enotno številko pošiljke, če je davčni zavezanec neposredno udeležen pri dobavi.

3.   Davčni zavezanec ali posrednik, ki deluje za njegov račun, podatke iz odstavkov 1 in 2 zabeleži tako, da so lahko v elektronski obliki na voljo nemudoma ter za vsako posamezno dobavo blaga ali opravljeno storitev.

Če je bil davčni zavezanec ali posrednik, ki deluje za njegov račun, pozvan, naj po elektronski poti predloži evidence iz členov 369, 369k in 369x Direktive 2006/112/ES, vendar tega v 20 dneh od datuma zahtevka ni storil, država članica identifikacije davčnega zavezanca ali posrednika, ki deluje za njegov račun, opomni, naj predloži te evidence. Država članica identifikacije po elektronski poti obvesti države članice potrošnje, da je bil opomin poslan.“;

| (6) | v poglavju XI se vstavi naslednji oddelek

  „ODDELEK 3


  Posebna ureditev za prijavo in plačilo uvoznega DDV




  (Členi 369y do 369zb Direktive 2006/112/ES)



  Člen 63d
  Za uporabo mesečnega plačila uvoznega DDV v skladu s posebno ureditvijo za prijavo in plačilo uvoznega DDV, kot je določena v poglavju 7 naslova XII Direktive 2006/112/ES, lahko veljajo pogoji, ki se uporabljajo za odlog plačila carinskih dajatev v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1).
  Za namene uporabe posebne ureditve lahko države članice predpostavljajo, da je pogoj, da je blago predloženo carinskim organom za račun osebe, ki ji je blago namenjeno, izpolnjen, če oseba, ki blago predloži carinskim organom, prijavi, da namerava uporabiti posebno ureditev in izterja DDV od osebe, ki ji je blago namenjeno.


  (*1)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).“." |
| --- | --- |

(6)

v poglavju XI se vstavi naslednji oddelek

„ODDELEK 3

Posebna ureditev za prijavo in plačilo uvoznega DDV

Posebna ureditev za prijavo in plačilo uvoznega DDV

(Členi 369y do 369zb Direktive 2006/112/ES)

(Členi 369y do 369zb Direktive 2006/112/ES)

Člen 63d

Za uporabo mesečnega plačila uvoznega DDV v skladu s posebno ureditvijo za prijavo in plačilo uvoznega DDV, kot je določena v poglavju 7 naslova XII Direktive 2006/112/ES, lahko veljajo pogoji, ki se uporabljajo za odlog plačila carinskih dajatev v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1).

Za namene uporabe posebne ureditve lahko države članice predpostavljajo, da je pogoj, da je blago predloženo carinskim organom za račun osebe, ki ji je blago namenjeno, izpolnjen, če oseba, ki blago predloži carinskim organom, prijavi, da namerava uporabiti posebno ureditev in izterja DDV od osebe, ki ji je blago namenjeno.

(*1)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).“."

*1

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Vendar države članice davčnim zavezancem in posrednikom, ki delujejo za njihov račun, dovolijo, da informacije, ki se zahtevajo v skladu s členi 360, 369c ali 369o Direktive 2006/112/ES, za registracijo v okviru posebnih ureditev predložijo že od 1. oktobra 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. novembra 2019

Za Svet

Predsednica

H. KOSONEN

---

(1)  
  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

(2)  Direktiva Sveta (EU) 2017/2455 z dne 5. decembra 2017 o spremembi Direktive 2006/112/ES in Direktive 2009/132/ES v zvezi z nekaterimi obveznostmi glede davka na dodano vrednost, ki veljajo za opravljanje storitev in prodajo blaga na daljavo (UL L 348, 29.12.2017, str. 7).

2

(3)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 282/2011 z dne 15. marca 2011 o določitvi izvedbenih ukrepov za Direktivo 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 77, 23.3.2011, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

4

---

| 4.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/28

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/2027

z dne 28. novembra 2019

o odstopanju od uredb (ES) št. 2305/2003, (ES) št. 969/2006 in (ES) št. 1067/2008, izvedbenih uredb (EU) 2015/2081 in (EU) 2017/2200, Uredbe (ES) št. 1964/2006, Izvedbene uredbe (EU) št. 480/2012 ter Uredbe (ES) št. 1918/2006 glede datumov za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj za leto 2020 v okviru tarifnih kvot za žita, riž in oljčno olje

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti točke (e) prvega pododstavka člena 187 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbe Komisije (ES) št. 2305/2003 (2), (ES) št. 969/2006 (3) in (ES) št. 1067/2008 (4) ter izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/2081 (5) in (EU) 2017/2200 (6) vsebujejo posebne določbe za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj za ječmen v okviru kvote 09.4126, koruzo v okviru kvote 09.4131, navadno pšenico kakovosti, ki ni visoka kakovost, v okviru kvot 09.4123, 09.4124, 09.4125 in 09.4133 ter za nekatera žita s poreklom iz Ukrajine v okviru kvot 09.4306, 09.4307, 09.4308, 09.4277, 09.4278 in 09.4279. |
| --- | --- |

(1)

Uredbe Komisije (ES) št. 2305/2003 (2), (ES) št. 969/2006 (3) in (ES) št. 1067/2008 (4) ter izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/2081 (5) in (EU) 2017/2200 (6) vsebujejo posebne določbe za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj za ječmen v okviru kvote 09.4126, koruzo v okviru kvote 09.4131, navadno pšenico kakovosti, ki ni visoka kakovost, v okviru kvot 09.4123, 09.4124, 09.4125 in 09.4133 ter za nekatera žita s poreklom iz Ukrajine v okviru kvot 09.4306, 09.4307, 09.4308, 09.4277, 09.4278 in 09.4279.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1964/2006 (7) in Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 480/2012 (8) vsebujeta posebne določbe za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj za riž s poreklom iz Bangladeša v okviru kvote 09.4517 in za lomljeni riž v okviru kvote 09.4079. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1964/2006 (7) in Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 480/2012 (8) vsebujeta posebne določbe za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj za riž s poreklom iz Bangladeša v okviru kvote 09.4517 in za lomljeni riž v okviru kvote 09.4079.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 1918/2006 (9) vsebuje posebne določbe za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj za oljčno olje s poreklom iz Tunizije v okviru kvote 09.4032. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 1918/2006 (9) vsebuje posebne določbe za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj za oljčno olje s poreklom iz Tunizije v okviru kvote 09.4032.

| (4) | Ob upoštevanju praznikov v letu 2020 je treba za nekatera obdobja določiti odstopanje od uredb (ES) št. 2305/2003, (ES) št. 969/2006 in (ES) št. 1067/2008, izvedbenih uredb (EU) 2015/2081 in (EU) 2017/2200, Uredbe (ES) št. 1964/2006, Izvedbene uredbe (EU) št. 480/2012 ter Uredbe (ES) št. 1918/2006 glede datumov za vložitev zahtevkov za uvozna dovoljenja in njihovo izdajo, da se zagotovi spoštovanje obsega zadevnih kvot. Po potrebi se še vedno uporablja koeficient dodelitve, določen v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (10). |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju praznikov v letu 2020 je treba za nekatera obdobja določiti odstopanje od uredb (ES) št. 2305/2003, (ES) št. 969/2006 in (ES) št. 1067/2008, izvedbenih uredb (EU) 2015/2081 in (EU) 2017/2200, Uredbe (ES) št. 1964/2006, Izvedbene uredbe (EU) št. 480/2012 ter Uredbe (ES) št. 1918/2006 glede datumov za vložitev zahtevkov za uvozna dovoljenja in njihovo izdajo, da se zagotovi spoštovanje obsega zadevnih kvot. Po potrebi se še vedno uporablja koeficient dodelitve, določen v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (10).

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Žita

1.   Z odstopanjem od drugega pododstavka člena 3(1) Uredbe (ES) št. 2305/2003 zahtevkov za uvozna dovoljenja za ječmen v okviru kvote 09.4126 za leto 2020 ni več mogoče vložiti po petku, 11. decembra 2020, po 13. uri po bruseljskem času.

2.   Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 3(4) Uredbe (ES) št. 2305/2003 se uvozna dovoljenja za ječmen, izdana v okviru kvote 09.4126, za katera so bili zahtevki vloženi v obdobju iz Priloge I k tej uredbi, za leto 2020 izdajo na ustrezni datum iz navedene priloge.

3.   Z odstopanjem od drugega pododstavka člena 4(1) Uredbe (ES) št. 969/2006 zahtevkov za uvozna dovoljenja za koruzo v okviru kvote 09.4131 za leto 2020 ni več mogoče vložiti po petku, 11. decembra 2020, po 13. uri po bruseljskem času.

4.   Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 4(4) Uredbe (ES) št. 969/2006 se uvozna dovoljenja za koruzo, izdana v okviru kvote 09.4131, za katera so bili zahtevki vloženi v obdobju iz Priloge I k tej uredbi, za leto 2020 izdajo na ustrezni datum iz navedene priloge.

5.   Z odstopanjem od drugega pododstavka člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1067/2008 zahtevkov za uvozna dovoljenja za navadno pšenico kakovosti, ki ni visoka kakovost, v okviru kvot 09.4123, 09.4124, 09.4125 in 09.4133 za leto 2020 ni več mogoče vložiti po petku, 11. decembra 2020, po 13. uri po bruseljskem času.

6.   Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 4(4) Uredbe (ES) št. 1067/2008 se uvozna dovoljenja za navadno pšenico kakovosti, ki ni visoka kakovost, izdana v okviru kvot 09.4123, 09.4124, 09.4125 in 09.4133, za katera so bili zahtevki vloženi v obdobju iz Priloge I k tej uredbi, za leto 2020 izdajo na ustrezni datum iz navedene priloge.

7.   Z odstopanjem od drugega pododstavka člena 2(1) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2081 zahtevkov za uvozna dovoljenja za žita s poreklom iz Ukrajine v okviru kvot 09.4306, 09.4307 in 09.4308 za leto 2020 ni več mogoče vložiti po petku, 11. decembra 2020, po 13. uri po bruseljskem času.

8.   Z odstopanjem od člena 2(3) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2081 se uvozna dovoljenja za žita s poreklom iz Ukrajine, izdana v okviru kvot 09.4306, 09.4307 in 09.4308, za katera so bili zahtevki vloženi v obdobju iz Priloge I k tej uredbi, za leto 2020 izdajo na ustrezni datum iz navedene priloge.

9.   Z odstopanjem od drugega pododstavka člena 2(1) Izvedbene uredbe (EU) 2017/2200 zahtevkov za uvozna dovoljenja za žita s poreklom iz Ukrajine v okviru kvot 09.4277, 09.4278 in 09.4279 za leto 2020 ni več mogoče vložiti po petku, 11. decembra 2020, po 13. uri po bruseljskem času.

10.   Z odstopanjem od člena 2(3) Izvedbene uredbe (EU) 2017/2200 se uvozna dovoljenja za žita s poreklom iz Ukrajine, izdana v okviru kvot 09.4277, 09.4278 in 09.4279, za katera so bili zahtevki vloženi v obdobju iz Priloge I k tej uredbi, za leto 2020 izdajo na ustrezni datum iz navedene priloge.

Člen 2

Riž

1.   Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 4(3) Uredbe (ES) št. 1964/2006 zahtevkov za uvozna dovoljenja za riž s poreklom iz Bangladeša v okviru kvote 09.4517 za leto 2020 ni več mogoče vložiti po petku, 11. decembra 2020, po 13. uri po bruseljskem času.

2.   Z odstopanjem od člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1964/2006 se uvozna dovoljenja za riž s poreklom iz Bangladeša, izdana v okviru kvote 09.4517, za katera so bili zahtevki vloženi v obdobju iz Priloge II k tej uredbi, za leto 2020 izdajo na ustrezni datum iz navedene priloge.

3.   Z odstopanjem od tretjega pododstavka člena 2(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 480/2012 zahtevkov za uvozna dovoljenja za lomljeni riž v okviru kvote 09.4079 za leto 2020 ni več mogoče vložiti po petku, 11. decembra 2020, po 13. uri po bruseljskem času.

4.   Z odstopanjem od člena 3(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 480/2012 se uvozna dovoljenja za lomljeni riž, izdana v okviru kvote 09.4079, za katera so bili zahtevki vloženi v obdobju iz Priloge II k tej uredbi, za leto 2020 izdajo na ustrezni datum iz navedene priloge.

Člen 3

Oljčno olje

1.   Z odstopanjem od člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1918/2006 zahtevkov za uvozna dovoljenja za oljčno olje s poreklom iz Tunizije za leto 2020 ni več mogoče vložiti po torku, 15. decembra 2020.

2.   Z odstopanjem od člena 3(3) Uredbe (ES) št. 1918/2006 se izvozna dovoljenja za oljčno olje s poreklom iz Tunizije, za katera so bili zahtevki vloženi v obdobjih iz Priloge III k tej uredbi, izdajo na ustrezne datume iz navedene priloge.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Veljati preneha 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. novembra 2019

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 2305/2003 z dne 29. decembra 2003 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za uvoz ječmena iz tretjih držav (UL L 342, 30.12.2003, str. 7).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 969/2006 z dne 29. junija 2006 o odprtju in upravljanju tarifne kvote Skupnosti za uvoz koruze iz tretjih držav (UL L 176, 30.6.2006, str. 44).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 1067/2008 z dne 30. oktobra 2008 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za navadno pšenico kakovosti, ki ni visoka kakovost, iz tretjih držav in o odstopanju od Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (UL L 290, 31.10.2008, str. 3).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2081 z dne 18. novembra 2015 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot za nekatera žita s poreklom iz Ukrajine (UL L 302, 19.11.2015, str. 81).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2200 z dne 28. novembra 2017 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot za nekatera žita iz Ukrajine (UL L 313, 29.11.2017, str. 1).

6

(7)  Uredba Komisije (ES) št. 1964/2006 z dne 22. decembra 2006 o podrobnih pravilih za odprtje in upravljanje uvozne kvote za riž s poreklom iz Bangladeša ob uporabi Uredbe Sveta (EGS) št. 3491/90 (UL L 408, 30.12.2006, str. 19).

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 480/2012 z dne 7. junija 2012 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot za lomljen riž s tarifno oznako KN 1006 40 00 za proizvodnjo pripravkov hrane s tarifno oznako KN 1901 10 00 (UL L 148, 8.6.2012, str. 1).

8

(9)  Uredba Komisije (ES) št. 1918/2006 z dne 20. decembra 2006 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za olivno olje s poreklom iz Tunizije (UL L 365, 21.12.2006, str. 84).

9

(10)  Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

10

---

PRILOGA I

| Obdobja za vložitev zahtevkov za uvozna dovoljenja za žita | Datumi izdaje |
| --- | --- |
| Od petka, 3. aprila 2020, od 13. ure po bruseljskem času do petka, 10. aprila 2020, do 13. ure po bruseljskem času | Prvi delovni dan od ponedeljka, 20. aprila 2020 |

Obdobja za vložitev zahtevkov za uvozna dovoljenja za žita

Datumi izdaje

Od petka, 3. aprila 2020, od 13. ure po bruseljskem času do petka, 10. aprila 2020, do 13. ure po bruseljskem času

Prvi delovni dan od ponedeljka, 20. aprila 2020

---

PRILOGA II

| Obdobja za vložitev zahtevkov za uvozna dovoljenja za riž | Datumi izdaje |
| --- | --- |
| Od petka, 3. aprila 2020, od 13. ure po bruseljskem času do petka, 10. aprila 2020, do 13. ure po bruseljskem času | Prvi delovni dan od ponedeljka, 20. aprila 2020 |

Obdobja za vložitev zahtevkov za uvozna dovoljenja za riž

Datumi izdaje

Od petka, 3. aprila 2020, od 13. ure po bruseljskem času do petka, 10. aprila 2020, do 13. ure po bruseljskem času

Prvi delovni dan od ponedeljka, 20. aprila 2020

---

PRILOGA III

| Obdobja za vložitev zahtevkov za uvozna dovoljenja za oljčno olje | Datumi izdaje |
| --- | --- |
| Ponedeljek, 6. aprila 2020, ali torek, 7. aprila 2020 | Prvi delovni dan od petka, 17. aprila |
| Ponedeljek, 18. maja 2020, ali torek, 19. maja 2020 | Prvi delovni dan od četrtka, 28. maja |

Obdobja za vložitev zahtevkov za uvozna dovoljenja za oljčno olje

Datumi izdaje

Ponedeljek, 6. aprila 2020, ali torek, 7. aprila 2020

Prvi delovni dan od petka, 17. aprila

Ponedeljek, 18. maja 2020, ali torek, 19. maja 2020

Prvi delovni dan od četrtka, 28. maja

---

| 4.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/2028

z dne 29. novembra 2019

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2016/1799 glede razpredelnic vzporejanja, ki določajo ujemanje ocen kreditnega tveganja zunanjih bonitetnih institucij s stopnjami kreditne kakovosti, določenimi v Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1799 (2) v Prilogi III določa ujemanje zadevnih bonitetnih ocen, ki jih izda zunanja bonitetna institucija, s stopnjami kreditne kakovosti, določenimi v oddelku 2 poglavja 2 naslova II dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013 (vzporejanje). |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1799 (2) v Prilogi III določa ujemanje zadevnih bonitetnih ocen, ki jih izda zunanja bonitetna institucija, s stopnjami kreditne kakovosti, določenimi v oddelku 2 poglavja 2 naslova II dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013 (vzporejanje).

| (2) | Po zadnjih spremembah Priloge III k Izvedbeni uredbi (EU) 2016/1799, uvedenih z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/634 (3), so se spremenili kvantitativni in kvalitativni dejavniki, na katerih temeljijo bonitetne ocene pri določenem vzporejanju v Prilogi III k Izvedbeni uredbi (EU) 2016/1799. Poleg tega so nekatere zunanje bonitetne institucije razširile bonitetno ocenjevanje na nove segmente trga, kar je razlog za nove lestvice in nove vrste bonitetnih ocen. Zato je treba posodobiti vzporejanje za zadevne zunanje bonitetne institucije. |
| --- | --- |

(2)

Po zadnjih spremembah Priloge III k Izvedbeni uredbi (EU) 2016/1799, uvedenih z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/634 (3), so se spremenili kvantitativni in kvalitativni dejavniki, na katerih temeljijo bonitetne ocene pri določenem vzporejanju v Prilogi III k Izvedbeni uredbi (EU) 2016/1799. Poleg tega so nekatere zunanje bonitetne institucije razširile bonitetno ocenjevanje na nove segmente trga, kar je razlog za nove lestvice in nove vrste bonitetnih ocen. Zato je treba posodobiti vzporejanje za zadevne zunanje bonitetne institucije.

| (3) | Od sprejetja Izvedbene uredbe (EU) 2018/634 je bila v skladu z Uredbo (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) registrirana še ena bonitetna agencija. Ker člen 136(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 zahteva, da se za vse zunanje bonitetne institucije izvede vzporejanje, je treba opraviti vzporejanje za to na novo registrirano zunanjo bonitetno institucijo. Bonitetne ocene, ki jih uporablja na novo registrirana zunanja bonitetna institucija, temeljijo na isti metodologiji, kot jo uporablja njena nadrejena institucija, tj. zunanja bonitetna institucija iz tretje države, za katero je bilo vzporejanje že določeno v Prilogi III k Izvedbeni uredbi (EU) 2016/1799. Zato je v tem specifičnem primeru primerno, da vzporejanje za na novo registrirano zunanjo bonitetno institucijo odraža vzporejanje, določeno za to zunanjo bonitetno institucijo iz tretje države. |
| --- | --- |

(3)

Od sprejetja Izvedbene uredbe (EU) 2018/634 je bila v skladu z Uredbo (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) registrirana še ena bonitetna agencija. Ker člen 136(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 zahteva, da se za vse zunanje bonitetne institucije izvede vzporejanje, je treba opraviti vzporejanje za to na novo registrirano zunanjo bonitetno institucijo. Bonitetne ocene, ki jih uporablja na novo registrirana zunanja bonitetna institucija, temeljijo na isti metodologiji, kot jo uporablja njena nadrejena institucija, tj. zunanja bonitetna institucija iz tretje države, za katero je bilo vzporejanje že določeno v Prilogi III k Izvedbeni uredbi (EU) 2016/1799. Zato je v tem specifičnem primeru primerno, da vzporejanje za na novo registrirano zunanjo bonitetno institucijo odraža vzporejanje, določeno za to zunanjo bonitetno institucijo iz tretje države.

| (4) | Ta uredba temelji na osnutku izvedbenih tehničnih standardov, ki so ga Komisiji skupaj predložili Evropski bančni organ, Evropski organ za vrednostne papirje in trge ter Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (v nadaljnjem besedilu: evropski nadzorni organi). |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba temelji na osnutku izvedbenih tehničnih standardov, ki so ga Komisiji skupaj predložili Evropski bančni organ, Evropski organ za vrednostne papirje in trge ter Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (v nadaljnjem besedilu: evropski nadzorni organi).

| (5) | Evropski nadzorni organi so izvedli odprta javna posvetovanja o osnutku izvedbenih tehničnih standardov, analizirali morebitne z njimi povezane stroške in koristi ter zaprosili za mnenje interesne skupine za bančništvo, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5), mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6), in mnenje interesne skupine za zavarovanja in pozavarovanja, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(5)

Evropski nadzorni organi so izvedli odprta javna posvetovanja o osnutku izvedbenih tehničnih standardov, analizirali morebitne z njimi povezane stroške in koristi ter zaprosili za mnenje interesne skupine za bančništvo, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5), mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6), in mnenje interesne skupine za zavarovanja in pozavarovanja, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (6) | Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1799 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1799 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Izvedbene uredbe (EU) 2016/1799

Priloga III k Izvedbeni uredbi (EU) 2016/1799 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. novembra 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1799 z dne 7. oktobra 2016 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z vzporejanjem bonitetnih ocen zunanjih bonitetnih institucij za kreditno tveganje v skladu s členom 136(1) in (3) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 275, 12.10.2016, str. 3).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/634 z dne 24. aprila 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2016/1799 glede razpredelnic vzporejanja, ki določajo ujemanje ocen kreditnega tveganja zunanjih bonitetnih institucij s stopnjami kreditne kakovosti, določenimi v Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 105, 25.4.2018, str. 14).

3

(4)  Uredba (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (UL L 302, 17.11.2009, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

7

---

PRILOGA

„PRILOGA III

Razpredelnice vzporejanja za namene člena 16

| Stopnja kreditne kakovosti | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ACRA Europe, a.s (prej European Rating Agency, a.s.) | | | | | | |
| Lestvica globalnih dolgoročnih ocen | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Lestvica globalnih kratkoročnih ocen | S1 | | S2 | S3, S4, NS | | |
| AM Best Europe Rating Services | | | | | | |
| Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen izdajateljev | aaa, aa+, aa, aa– | a+, a, a– | bbb+, bbb, bbb– | bb+, bb, bb– | b+, b, b– | ccc+, ccc, ccc–, cc, c, d, e, f, s |
| Lestvica dolgoročnih ocen izdaj | aaa, aa+, aa, aa– | a+, a, a– | bbb+, bbb, bbb– | bb+, bb, bb– | b+, b, b– | ccc+, ccc, ccc–, cc, c, d, s |
| Lestvica ocen finančne moči | A++, A+ | A, A– | B++, B+ | B, B– | C++, C+ | C, C–, D, E, F, S |
| Lestvica kratkoročnih ocen izdajateljev | AMB-1+ | AMB-1– | AMB-2,
  AMB-3 | AMB-4, d, e, f, s | | |
| Lestvica kratkoročnih ocen izdaj | AMB-1+ | AMB-1– | AMB-2,
  AMB-3 | AMB-4, d, s | | |
| ARC Ratings S.A. | | | | | | |
| Lestvica srednjeročnih in dolgoročnih ocen izdajateljev | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Lestvica srednjeročnih in dolgoročnih ocen izdaj | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Lestvica kratkoročnih ocen izdajateljev | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Lestvica kratkoročnih ocen izdaj | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| ASSEKURATA Assekuranz Rating-Agentur GmbH | | | | | | |
| Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC/C, D |
| Lestvica kratkoročnih ocen podjetij | A++ | A | | B, C, D | | |
| Axesor Risk Management SL | | | | | | |
| Lestvica globalnih ocen | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D, E |
| Banque de France | | | | | | |
| Lestvica globalnih dolgoročnih bonitetnih ocen izdajateljev | 3++ | 3+, 3 | 4+ | 4, 5+ | 5, 6 | 7, 8, 9, P |
| BCRA – Credit Rating Agency AD | | | | | | |
| Lestvica globalnih dolgoročnih ocen | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Lestvica globalnih kratkoročnih ocen | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Lestvica dolgoročnih ocen družb za pokojninska zavarovanja | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Lestvica kratkoročnih ocen družb za pokojninska zavarovanja | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Lestvica dolgoročnih ocen pokojninskih skladov | AAA pf, AA pf | A pf | BBB pf | BB pf | B pf | C pf |
| Lestvica dolgoročnih ocen jamstvenih skladov | AAA, AA | A | BBB | BB | B | C, D |
| Lestvica kratkoročnih ocen jamstvenih skladov | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| Capital Intelligence Ratings Ltd | | | | | | |
| Mednarodna lestvica dolgoročnih ocen izdajateljev | AAA, AA | A | BBB | BB | B | C, RS, SD, D |
| Mednarodna lestvica dolgoročnih ocen izdaj | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Mednarodna lestvica dolgoročnih ocen finančne moči zavarovateljev | AAA, AA | A | BBB | BB | B | C, RS, SD, D |
| Mednarodna lestvica kratkoročnih ocen izdajateljev | A1+ | A1 | A2, A3 | B, C, RS, SD, D | | |
| Mednarodna lestvica kratkoročnih ocen izdaj | A1+ | A1 | A2, A3 | B, C, D | | |
| Mednarodna lestvica kratkoročnih ocen finančne moči zavarovateljev | A1+ | A1 | A2, A3 | B, C, RS, SD, D | | |
| Cerved Rating Agency S.p.A. | | | | | | |
| Lestvica dolgoročnih ocen podjetij | A1.1, A1.2, A1.3 | A2.1, A2.2, A3.1 | B1.1, B1.2 | B2.1, B2.2 | C1.1 | C1.2, C2.1 |
| Creditreform Rating AG | | | | | | |
| Lestvica dolgoročnih ocen izdajateljev | AAA, AA | A | | BBB | BB | B, C, SD, D |
| Lestvica dolgoročnih ocen izdaj | AAA, AA | A | | BBB | BB | B, C, D |
| Lestvica kratkoročnih ocen | L1 | L2 | | L3, NEL, D | | |
| CRIF Ratings S.r.l. | | | | | | |
| Lestvica dolgoročnih ocen izdajateljev | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D1S, D |
| Lestvica dolgoročnih ocen izdaj | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, DS |
| Lestvica kratkoročnih ocen izdajateljev | IG-1 | | IG-2 | SIG-1, SIG-2, SIG-3, SIG-4 | | |
| Lestvica kratkoročnih ocen izdaj | IG-1 | | IG-2 | SIG-1, SIG-2, SIG-3, SIG-4 | | |
| Dagong Europe Credit Rating Srl | | | | | | |
| Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Lestvica kratkoročnih bonitetnih ocen | A-1 | | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| DBRS Ratings | | | | | | |
| Lestvica ocen dolgoročnih obveznosti | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Lestvica ocen komercialnih zapisov in kratkoročnega dolga | R-1 H, R-1 M | R-1 L | R-2, R-3 | R-4, R-5, D | | |
| Lestvica ocen finančne moči | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, R |
| Egan-Jones Ratings Co. | | | | | | |
| Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Lestvica kratkoročnih bonitetnih ocen | A-1+ | A-1 | A-2 | A-3, B, C, D | | |
| Euler Hermes Rating GmbH | | | | | | |
| Lestvica globalnih dolgoročnih ocen | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, SD, D |
| EuroRating Sp. z o.o. | | | | | | |
| Lestvica globalnih dolgoročnih ocen | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Fitch Ratings | | | | | | |
| Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen izdajateljev glede ranljivosti na neplačilo | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, RD, D |
| Finančne obveznosti podjetij – lestvica dolgoročnih ocen | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C |
| Mednarodna lestvica dolgoročnih ocen finančne moči zavarovateljev | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C |
| Lestvica ocen nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih | AAA dcr, AA dcr | A dcr | BBB dcr | BB dcr | B dcr | CCC dcr, CC dcr, C dcr |
| Lestvica kratkoročnih ocen | F1+ | F1 | F2, F3 | B, C, RD, D | | |
| Lestvica kratkoročnih ocen finančne moči zavarovateljev (IFS) | F1+ | F1 | F2, F3 | B, C | | |
| GBB-Rating Gesellschaft für Bonitätsbeurteilung GmbH | | | | | | |
| Lestvica globalnih dolgoročnih ocen | AAA, AA | | A, BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| HR Ratings de México, S.A. de C.V. | | | | | | |
| Lestvica globalnih dolgoročnih ocen | HR AAA(G) / HR AA(G) | HR A(G) | HR BBB(G) | HR BB(G) | HR B(G) | HR C(G) / HR D(G) |
| Lestvica globalnih kratkoročnih ocen | HR+1(G) / HR1(G) | HR2(G) | HR3(G) | HR4(G), HR5(G), HR D(G) | | |
| ICAP Group S.A | | | | | | |
| Lestvica globalnih dolgoročnih ocen | | AA, A | BB, B | C, D | E, F | G, H |
| INC Rating Sp. z o.o. | | | | | | |
| Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen izdajateljev | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Japan Credit Rating Agency Ltd | | | | | | |
| Lestvica dolgoročnih ocen izdajateljev | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, LD, D |
| Lestvica dolgoročnih ocen izdaj | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Lestvica kratkoročnih ocen izdajateljev | J-1+ | J-1 | J-2 | J-3, NJ, LD, D | | |
| Lestvica kratkoročnih bonitetnih ocen izdaj | J-1+ | J-1 | J-2 | J-3, NJ, D | | |
| Kroll Bond Rating Agency | | | | | | |
| Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Lestvica kratkoročnih bonitetnih ocen | K1+ | K1 | K2, K3 | B, C, D | | |
| Kroll Bond Rating Agency Europe | | | | | | |
| Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Lestvica kratkoročnih bonitetnih ocen | K1+ | K1 | K2, K3 | B, C, D | | |
| modeFinance S.r.l. | | | | | | |
| Lestvica globalnih dolgoročnih ocen | A1, A2 | A3 | B1 | B2 | B3 | C1, C2, C3, D |
| Moody’
  s Investors Service | | | | | | |
| Lestvica globalnih dolgoročnih ocen | Aaa, Aa | A | Baa | Ba | B | Caa, Ca, C |
| Lestvica globalnih kratkoročnih ocen | P-1 | P-2 | P-3 | NP | | |
| QIVALIO SAS (prej Spread Research) | | | | | | |
| Lestvica globalnih dolgoročnih ocen | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Lestvica globalnih kratkoročnih ocen | SR0 | | SR1, SR2 | SR3, SR4, SR5, SRD | | |
| Rating-Agentur Expert RA GmbH | | | | | | |
| Mednarodna lestvica bonitetnih ocen | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D, E |
| Mednarodna lestvica ocen zanesljivosti | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D, E |
| Scope Ratings GmbH | | | | | | |
| Lestvica dolgoročnih ocen | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Lestvica kratkoročnih ocen | S-1+ | S-1 | S-2 | S-3, S-4 | | |
| S&P Global Ratings Europe Limited | | | | | | |
| Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen izdajateljev | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, R, SD/D |
| Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen izdaj | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |
| Lestvica ocen finančne moči zavarovateljev | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, SD/D, R |
| Lestvica ocen za vrednotenje srednjih podjetij (MME) | | MM1 | MM2 | MM3, MM4 | MM5, MM6 | MM7, MM8, MMD |
| Lestvica kratkoročnih bonitetnih ocen izdajateljev | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, R, SD/D | | |
| Lestvica kratkoročnih bonitetnih ocen izdaj | A-1+ | A-1 | A-2, A-3 | B, C, D | | |
| The Economist Intelligence Unit Ltd | | | | | | |
| Lestvica razpona ocen za države | AAA, AA | A | BBB | BB | B | CCC, CC, C, D |

Stopnja kreditne kakovosti

1

2

3

4

5

6

ACRA Europe, a.s (prej European Rating Agency, a.s.)

Lestvica globalnih dolgoročnih ocen

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Lestvica globalnih kratkoročnih ocen

S1

S2

S3, S4, NS

AM Best Europe Rating Services

Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen izdajateljev

aaa, aa+, aa, aa–

a+, a, a–

bbb+, bbb, bbb–

bb+, bb, bb–

b+, b, b–

ccc+, ccc, ccc–, cc, c, d, e, f, s

Lestvica dolgoročnih ocen izdaj

aaa, aa+, aa, aa–

a+, a, a–

bbb+, bbb, bbb–

bb+, bb, bb–

b+, b, b–

ccc+, ccc, ccc–, cc, c, d, s

Lestvica ocen finančne moči

A++, A+

A, A–

B++, B+

B, B–

C++, C+

C, C–, D, E, F, S

Lestvica kratkoročnih ocen izdajateljev

AMB-1+

AMB-1–

AMB-2,

AMB-3

AMB-4, d, e, f, s

Lestvica kratkoročnih ocen izdaj

AMB-1+

AMB-1–

AMB-2,

AMB-3

AMB-4, d, s

ARC Ratings S.A.

Lestvica srednjeročnih in dolgoročnih ocen izdajateljev

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Lestvica srednjeročnih in dolgoročnih ocen izdaj

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Lestvica kratkoročnih ocen izdajateljev

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Lestvica kratkoročnih ocen izdaj

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

ASSEKURATA Assekuranz Rating-Agentur GmbH

Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC/C, D

Lestvica kratkoročnih ocen podjetij

A++

A

B, C, D

Axesor Risk Management SL

Lestvica globalnih ocen

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D, E

Banque de France

Lestvica globalnih dolgoročnih bonitetnih ocen izdajateljev

3++

3+, 3

4+

4, 5+

5, 6

7, 8, 9, P

BCRA – Credit Rating Agency AD

Lestvica globalnih dolgoročnih ocen

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Lestvica globalnih kratkoročnih ocen

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Lestvica dolgoročnih ocen družb za pokojninska zavarovanja

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Lestvica kratkoročnih ocen družb za pokojninska zavarovanja

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Lestvica dolgoročnih ocen pokojninskih skladov

AAA pf, AA pf

A pf

BBB pf

BB pf

B pf

C pf

Lestvica dolgoročnih ocen jamstvenih skladov

AAA, AA

A

BBB

BB

B

C, D

Lestvica kratkoročnih ocen jamstvenih skladov

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

Capital Intelligence Ratings Ltd

Mednarodna lestvica dolgoročnih ocen izdajateljev

AAA, AA

A

BBB

BB

B

C, RS, SD, D

Mednarodna lestvica dolgoročnih ocen izdaj

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Mednarodna lestvica dolgoročnih ocen finančne moči zavarovateljev

AAA, AA

A

BBB

BB

B

C, RS, SD, D

Mednarodna lestvica kratkoročnih ocen izdajateljev

A1+

A1

A2, A3

B, C, RS, SD, D

Mednarodna lestvica kratkoročnih ocen izdaj

A1+

A1

A2, A3

B, C, D

Mednarodna lestvica kratkoročnih ocen finančne moči zavarovateljev

A1+

A1

A2, A3

B, C, RS, SD, D

Cerved Rating Agency S.p.A.

Lestvica dolgoročnih ocen podjetij

A1.1, A1.2, A1.3

A2.1, A2.2, A3.1

B1.1, B1.2

B2.1, B2.2

C1.1

C1.2, C2.1

Creditreform Rating AG

Lestvica dolgoročnih ocen izdajateljev

AAA, AA

A

BBB

BB

B, C, SD, D

Lestvica dolgoročnih ocen izdaj

AAA, AA

A

BBB

BB

B, C, D

Lestvica kratkoročnih ocen

L1

L2

L3, NEL, D

CRIF Ratings S.r.l.

Lestvica dolgoročnih ocen izdajateljev

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D1S, D

Lestvica dolgoročnih ocen izdaj

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, DS

Lestvica kratkoročnih ocen izdajateljev

IG-1

IG-2

SIG-1, SIG-2, SIG-3, SIG-4

Lestvica kratkoročnih ocen izdaj

IG-1

IG-2

SIG-1, SIG-2, SIG-3, SIG-4

Dagong Europe Credit Rating Srl

Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Lestvica kratkoročnih bonitetnih ocen

A-1

A-2, A-3

B, C, D

DBRS Ratings

Lestvica ocen dolgoročnih obveznosti

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Lestvica ocen komercialnih zapisov in kratkoročnega dolga

R-1 H, R-1 M

R-1 L

R-2, R-3

R-4, R-5, D

Lestvica ocen finančne moči

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, R

Egan-Jones Ratings Co.

Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Lestvica kratkoročnih bonitetnih ocen

A-1+

A-1

A-2

A-3, B, C, D

Euler Hermes Rating GmbH

Lestvica globalnih dolgoročnih ocen

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, SD, D

EuroRating Sp. z o.o.

Lestvica globalnih dolgoročnih ocen

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Fitch Ratings

Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen izdajateljev glede ranljivosti na neplačilo

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, RD, D

Finančne obveznosti podjetij – lestvica dolgoročnih ocen

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C

Mednarodna lestvica dolgoročnih ocen finančne moči zavarovateljev

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C

Lestvica ocen nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih

AAA dcr, AA dcr

A dcr

BBB dcr

BB dcr

B dcr

CCC dcr, CC dcr, C dcr

Lestvica kratkoročnih ocen

F1+

F1

F2, F3

B, C, RD, D

Lestvica kratkoročnih ocen finančne moči zavarovateljev (IFS)

F1+

F1

F2, F3

B, C

GBB-Rating Gesellschaft für Bonitätsbeurteilung GmbH

Lestvica globalnih dolgoročnih ocen

AAA, AA

A, BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

HR Ratings de México, S.A. de C.V.

Lestvica globalnih dolgoročnih ocen

HR AAA(G) / HR AA(G)

HR A(G)

HR BBB(G)

HR BB(G)

HR B(G)

HR C(G) / HR D(G)

Lestvica globalnih kratkoročnih ocen

HR+1(G) / HR1(G)

HR2(G)

HR3(G)

HR4(G), HR5(G), HR D(G)

ICAP Group S.A

Lestvica globalnih dolgoročnih ocen

AA, A

BB, B

C, D

E, F

G, H

INC Rating Sp. z o.o.

Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen izdajateljev

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Japan Credit Rating Agency Ltd

Lestvica dolgoročnih ocen izdajateljev

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, LD, D

Lestvica dolgoročnih ocen izdaj

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Lestvica kratkoročnih ocen izdajateljev

J-1+

J-1

J-2

J-3, NJ, LD, D

Lestvica kratkoročnih bonitetnih ocen izdaj

J-1+

J-1

J-2

J-3, NJ, D

Kroll Bond Rating Agency

Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Lestvica kratkoročnih bonitetnih ocen

K1+

K1

K2, K3

B, C, D

Kroll Bond Rating Agency Europe

Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Lestvica kratkoročnih bonitetnih ocen

K1+

K1

K2, K3

B, C, D

modeFinance S.r.l.

Lestvica globalnih dolgoročnih ocen

A1, A2

A3

B1

B2

B3

C1, C2, C3, D

Moody’
  s Investors Service

Lestvica globalnih dolgoročnih ocen

Aaa, Aa

A

Baa

Ba

B

Caa, Ca, C

Lestvica globalnih kratkoročnih ocen

P-1

P-2

P-3

NP

QIVALIO SAS (prej Spread Research)

Lestvica globalnih dolgoročnih ocen

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Lestvica globalnih kratkoročnih ocen

SR0

SR1, SR2

SR3, SR4, SR5, SRD

Rating-Agentur Expert RA GmbH

Mednarodna lestvica bonitetnih ocen

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D, E

Mednarodna lestvica ocen zanesljivosti

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D, E

Scope Ratings GmbH

Lestvica dolgoročnih ocen

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Lestvica kratkoročnih ocen

S-1+

S-1

S-2

S-3, S-4

S&P Global Ratings Europe Limited

Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen izdajateljev

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, R, SD/D

Lestvica dolgoročnih bonitetnih ocen izdaj

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

Lestvica ocen finančne moči zavarovateljev

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, SD/D, R

Lestvica ocen za vrednotenje srednjih podjetij (MME)

MM1

MM2

MM3, MM4

MM5, MM6

MM7, MM8, MMD

Lestvica kratkoročnih bonitetnih ocen izdajateljev

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, R, SD/D

Lestvica kratkoročnih bonitetnih ocen izdaj

A-1+

A-1

A-2, A-3

B, C, D

The Economist Intelligence Unit Ltd

Lestvica razpona ocen za države

AAA, AA

A

BBB

BB

B

CCC, CC, C, D

---

| 4.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/41 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/41

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/2029

z dne 29. novembra 2019

o izdaji dovoljenja Unije za posamezen biocidni proizvod „CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol“

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 44(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba SCC GmbH (v imenu družbe CVAS Development GmbH) je 29. junija 2016 v skladu s členom 43(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 vložila vlogo za izdajo dovoljenja za posamezen biocidni proizvod z imenom „CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol“ vrst proizvodov 2 in 4, kot sta opredeljeni v Prilogi V k navedeni uredbi, pri čemer je predložila pisno potrdilo, da se pristojni organ Nemčije strinja, da bo ocenil vlogo. Vloga je bila v registru biocidnih proizvodov evidentirana pod številko zadeve BC-DH025620‐60. |
| --- | --- |

(1)

Družba SCC GmbH (v imenu družbe CVAS Development GmbH) je 29. junija 2016 v skladu s členom 43(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 vložila vlogo za izdajo dovoljenja za posamezen biocidni proizvod z imenom „CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol“ vrst proizvodov 2 in 4, kot sta opredeljeni v Prilogi V k navedeni uredbi, pri čemer je predložila pisno potrdilo, da se pristojni organ Nemčije strinja, da bo ocenil vlogo. Vloga je bila v registru biocidnih proizvodov evidentirana pod številko zadeve BC-DH025620‐60.

| (2) | „CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol“ kot aktivno snov vsebuje propan-2‐ol, ki je vključen na seznam odobrenih aktivnih snovi Unije iz člena 9(2) Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

„CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol“ kot aktivno snov vsebuje propan-2‐ol, ki je vključen na seznam odobrenih aktivnih snovi Unije iz člena 9(2) Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (3) | Ocenjevalni pristojni organ je 17. avgusta 2018 v skladu s členom 44(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 predložil poročilo o oceni in zaključke ocenjevanja Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija). |
| --- | --- |

(3)

Ocenjevalni pristojni organ je 17. avgusta 2018 v skladu s členom 44(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 predložil poročilo o oceni in zaključke ocenjevanja Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

| (4) | Agencija je 25. marca 2019 Komisiji predložila mnenje (2), osnutek povzetka značilnosti biocidnega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: SPC) za „CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol“ in končno poročilo o oceni posameznega biocidnega proizvoda v skladu s členom 44(3) Uredbe (EU) št. 528/2012. V mnenju je ugotovljeno, da je „CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol“ posamezen biocidni proizvod v smislu člena 3(1)(r) Uredbe (EU) št. 528/2012, da je upravičen do dovoljenja Unije v skladu s členom 42(1) navedene uredbe in da ob zagotavljanju skladnosti z osnutkom SPC izpolnjuje pogoje iz člena 19(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Agencija je 25. marca 2019 Komisiji predložila mnenje (2), osnutek povzetka značilnosti biocidnega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: SPC) za „CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol“ in končno poročilo o oceni posameznega biocidnega proizvoda v skladu s členom 44(3) Uredbe (EU) št. 528/2012. V mnenju je ugotovljeno, da je „CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol“ posamezen biocidni proizvod v smislu člena 3(1)(r) Uredbe (EU) št. 528/2012, da je upravičen do dovoljenja Unije v skladu s členom 42(1) navedene uredbe in da ob zagotavljanju skladnosti z osnutkom SPC izpolnjuje pogoje iz člena 19(1) navedene uredbe.

| (5) | Agencija je 3. junija 2019 v skladu s členom 44(4) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila osnutek SPC v vseh uradnih jezikih Unije. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je 3. junija 2019 v skladu s členom 44(4) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila osnutek SPC v vseh uradnih jezikih Unije.

| (6) | Komisija se strinja z mnenjem Agencije, zato meni, da je primerno izdati dovoljenje Unije za proizvod „CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol“. |
| --- | --- |

(6)

Komisija se strinja z mnenjem Agencije, zato meni, da je primerno izdati dovoljenje Unije za proizvod „CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol“.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Družbi CVAS Development GmbH se izda dovoljenje Unije s številko dovoljenja EU-0020461‐0000 za dajanje na trg in uporabo posameznega biocidnega proizvoda „CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol“ v skladu s povzetkom značilnosti biocidnega proizvoda iz Priloge.

Dovoljenje Unije velja od 24. decembra 2019 do 30. novembra 2029.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. novembra 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Mnenje ECHA z dne 28. februarja 2019 o dovoljenju Unije za „CVAS Disinfectant product based on Propan-2‐ol“ (ECHA/BPC/222/2019).

2

---

PRILOGA

Povzetek lastnosti biocidnega proizvoda

CVAS Disinfectant product based on Propan-2-ol

Vrsta proizvodov 2 – Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (Razkužila)

Vrsta proizvodov 4 – Hrana in krmila (Razkužila)

Številka dovoljenja: EU-0020461-0000

Številka proizvoda R4BP: EU-0020461-0000

1.   UPRAVNE INFORMACIJE

1.1   Trgovska imena proizvoda

| Trgovsko ime | CVAS Disinfectant product based on Propan-2-ol
  calgonit DS 622
  R 3000 SCHNELLDESINFEKTION
  IPADES 70
  Alpha Septin
  Blu-Sept
  Disinfect home
  Schnell Des
  Disinfect Rapid
  Bakt-Ex Pur
  Bakt-Ex Rapid
  ROTIE-DES quick
  Bactazol I
  Dezynfektator
  EOSSAN-Desinfektionsspray-Fluid
  FS-7-Spray
  Gartengeräte Hygiene Spray
  NeudoClean Hygiene Spray |
| --- | --- |

Trgovsko ime

CVAS Disinfectant product based on Propan-2-ol

calgonit DS 622

R 3000 SCHNELLDESINFEKTION

IPADES 70

Alpha Septin

Blu-Sept

Disinfect home

Schnell Des

Disinfect Rapid

Bakt-Ex Pur

Bakt-Ex Rapid

ROTIE-DES quick

Bactazol I

Dezynfektator

EOSSAN-Desinfektionsspray-Fluid

FS-7-Spray

Gartengeräte Hygiene Spray

NeudoClean Hygiene Spray

1.2   Imetnik dovoljenja

| Ime in naslov imetnika dovoljenja | Ime in priimek | CVAS Development GmbH |
| --- | --- | --- |
| Naslov | Dr. Albert Reimann Str. 16a, 68526, Ladenburg, Nemčija |
| Številka dovoljenja | EU-0020461-0000 |
| Številka proizvoda R4BP | EU-0020461-0000 |
| Datum dovoljenja | 24. december 2019 |
| Datum izteka veljavnosti dovoljenja | 30. november 2029 |

Ime in naslov imetnika dovoljenja

Ime in priimek

CVAS Development GmbH

Naslov

Dr. Albert Reimann Str. 16a, 68526, Ladenburg, Nemčija

Številka dovoljenja

EU-0020461-0000

Številka proizvoda R4BP

EU-0020461-0000

Datum dovoljenja

24. december 2019

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

30. november 2029

1.3   Proizvajalec proizvoda

| Ime proizvajalca | Brenntag GmbH |
| --- | --- |
| Naslov proizvajalca | Messeallee 11, 45131 Essen Nemčija |
| Lokacije proizvodnje | Am Nordseekai 22, 73207 Plochingen Nemčija |

Ime proizvajalca

Brenntag GmbH

Naslov proizvajalca

Messeallee 11, 45131 Essen Nemčija

Lokacije proizvodnje

Am Nordseekai 22, 73207 Plochingen Nemčija

| Ime proizvajalca | Calvatis GmbH |
| --- | --- |
| Naslov proizvajalca | Dr. Albert Reimann Str. 16a, 68526 Ladenburg Nemčija |
| Lokacije proizvodnje | Dr. Albert Reimann Str. 16a, 68526 Ladenburg Nemčija |

Ime proizvajalca

Calvatis GmbH

Naslov proizvajalca

Dr. Albert Reimann Str. 16a, 68526 Ladenburg Nemčija

Lokacije proizvodnje

Dr. Albert Reimann Str. 16a, 68526 Ladenburg Nemčija

| Ime proizvajalca | Arthur Schopf Hygiene GmbH & Co. KG |
| --- | --- |
| Naslov proizvajalca | Pfaffensteinstr. 1, 83115 Neubeuern Nemčija |
| Lokacije proizvodnje | Pfaffensteinstr. 1, 83115 Neubeuern Nemčija |

Ime proizvajalca

Arthur Schopf Hygiene GmbH & Co. KG

Naslov proizvajalca

Pfaffensteinstr. 1, 83115 Neubeuern Nemčija

Lokacije proizvodnje

Pfaffensteinstr. 1, 83115 Neubeuern Nemčija

1.4   Proizvajalec(ci) aktivne(ih) snovi

| Aktivna snov | Propan-2-ol |
| --- | --- |
| Ime proizvajalca | Shell Nederland Raffinaderij B.V. |
| Naslov proizvajalca | Vondelingenweg 601, 3196 KK, Vodelingenenplaat Rotterdam Nizozemska |
| Lokacije proizvodnje | Vondelingenweg 601, 3196 KK, Vodelingenenplaat Rotterdam Nizozemska |

Aktivna snov

Propan-2-ol

Ime proizvajalca

Shell Nederland Raffinaderij B.V.

Naslov proizvajalca

Vondelingenweg 601, 3196 KK, Vodelingenenplaat Rotterdam Nizozemska

Lokacije proizvodnje

Vondelingenweg 601, 3196 KK, Vodelingenenplaat Rotterdam Nizozemska

| Aktivna snov | Propan-2-ol |
| --- | --- |
| Ime proizvajalca | ExxonMobil |
| Naslov proizvajalca | 4999 Scenic Highway, LA 70897 Baton Rouge, Louisana Združene države Amerike |
| Lokacije proizvodnje | 4999 Scenic Highway, LA 70897 Baton Rouge, Louisana Združene države Amerike |

Aktivna snov

Propan-2-ol

Ime proizvajalca

ExxonMobil

Naslov proizvajalca

4999 Scenic Highway, LA 70897 Baton Rouge, Louisana Združene države Amerike

Lokacije proizvodnje

4999 Scenic Highway, LA 70897 Baton Rouge, Louisana Združene države Amerike

| Aktivna snov | Propan-2-ol |
| --- | --- |
| Ime proizvajalca | INEOS Solvents Germany GmbH |
| Naslov proizvajalca | Römerstraße 733, 47443 Moers Nemčija |
| Lokacije proizvodnje | Römerstraße 733, 47443 Moers Nemčija |

Aktivna snov

Propan-2-ol

Ime proizvajalca

INEOS Solvents Germany GmbH

Naslov proizvajalca

Römerstraße 733, 47443 Moers Nemčija

Lokacije proizvodnje

Römerstraße 733, 47443 Moers Nemčija

2.   SESTAVA IN FORMULACIJA PROIZVODA

2.1   Kakovostne in količinske informacije o sestavi proizvoda

| Splošno ime | Ime IUPAC | Funkcija | Številka CAS | Številka EC | Vsebnost (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propan-2-ol | | Aktivna snov | 67-63-0 | 200-661-7 | 61,25 |

Splošno ime

Ime IUPAC

Funkcija

Številka CAS

Številka EC

Vsebnost (%)

Propan-2-ol

Aktivna snov

67-63-0

200-661-7

61,25

2.2   Vrsta formulacije

Druga tekočina (pripravljena za uporabo)

3.   STAVKI O NEVARNOSTI IN PREVIDNOSTNI STAVKI

| Stavki o nevarnosti | Lahko vnetljiva tekočina in hlapi.
  Povzroča hudo draženje oči.
  Lahko povzroči zaspanost ali omotico.
  Ponavljajoča izpostavljenost lahko povzroči nastanek suhe ali razpokane kože. |
| --- | --- |
| Previdnostni stavki | Če je potreben zdravniški nasvet, mora biti na voljo posoda ali etiketa proizvoda.
  Hraniti zunaj dosega otrok.
  Hraniti ločeno od vročine, vročih površin, isker, odprtega ognja in drugih virov vžiga. – Kajenje prepovedano.
  ^lHraniti v tesno zaprti posodi.
  Ne vdihavati hlapov.
  Uporabljati le zunaj ali v dobro prezračevanem prostoru.
  Nositi zaščito za oči.
  PRI STIKU Z OČMI:Previdno izpirati z vodo nekaj minut.Odstranite kontaktne leče, če jih imate in če to lahko storite brez težav. Nadaljujte z izpiranjem.
  Ob slabem počutju pokličite na številko 112 - klic v sili.
  Če draženje oči ne preneha:Poiščite zdravniško pomoč.
  Hraniti na dobro prezračevanem mestu.Hraniti na hladnem.
  Hraniti zaklenjeno.
  Odstraniti vsebino embalažo skladno z lokalnimi predpisi.
  Po uporabi roke temeljito umiti.
  PRI STIKU S KOŽO (ali lasmi):Takoj sleči vsa kontaminirana oblačila.Kožo izprati z vodo.
  PRI VDIHAVANJU:Prenesti osebo na svež zrak in jo pustiti v udobnem položaju, ki olajša dihanje.
  Ob požaru:Za gašenje se uporabi peno, odporno na alkohol. |

Stavki o nevarnosti

Lahko vnetljiva tekočina in hlapi.

Povzroča hudo draženje oči.

Lahko povzroči zaspanost ali omotico.

Ponavljajoča izpostavljenost lahko povzroči nastanek suhe ali razpokane kože.

Previdnostni stavki

Če je potreben zdravniški nasvet, mora biti na voljo posoda ali etiketa proizvoda.

Hraniti zunaj dosega otrok.

Hraniti ločeno od vročine, vročih površin, isker, odprtega ognja in drugih virov vžiga. – Kajenje prepovedano.

^lHraniti v tesno zaprti posodi.

Ne vdihavati hlapov.

Uporabljati le zunaj ali v dobro prezračevanem prostoru.

Nositi zaščito za oči.

PRI STIKU Z OČMI:Previdno izpirati z vodo nekaj minut.Odstranite kontaktne leče, če jih imate in če to lahko storite brez težav. Nadaljujte z izpiranjem.

Ob slabem počutju pokličite na številko 112 - klic v sili.

Če draženje oči ne preneha:Poiščite zdravniško pomoč.

Hraniti na dobro prezračevanem mestu.Hraniti na hladnem.

Hraniti zaklenjeno.

Odstraniti vsebino embalažo skladno z lokalnimi predpisi.

Po uporabi roke temeljito umiti.

PRI STIKU S KOŽO (ali lasmi):Takoj sleči vsa kontaminirana oblačila.Kožo izprati z vodo.

PRI VDIHAVANJU:Prenesti osebo na svež zrak in jo pustiti v udobnem položaju, ki olajša dihanje.

Ob požaru:Za gašenje se uporabi peno, odporno na alkohol.

4.   DOVOLJENA(E) UPORABA€

4.1   Opis uporabe

Preglednica 1.

Uporaba # 1 – Razkuževanje majhnih površin pri izdelkih tipa 2 za neprofesionalne uporabnike

| Vrsta proizvoda | Vrsta proizvodov 02 - Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (razkužila) |
| --- | --- |
| Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno | - |
| Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo) | Bakterija
  Kvasovke |
| Področje uporabe | Notranjost, znotraj
  Razkuževanje neporoznih površin na domačih območjih. |
| Način(-i) uporabe | Pršenje
  Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko)
  Pršenje in brisanje
  Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko) in brisanje
  Nalivanje in brisanje |
| Odmerki in pogostost uporabe | 40 – 50 ml/m2 |
| Skupina(-e) uporabnikov | Splošna javnost (nepoklicna) |
| Velikosti in material embalaže | 1. | Steklenica: Polietilen visoke gostote (HDPE), 250 – 1000 mL |

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvodov 02 - Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (razkužila)

Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno

-

Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo)

Bakterija

Kvasovke

Področje uporabe

Notranjost, znotraj

Razkuževanje neporoznih površin na domačih območjih.

Način(-i) uporabe

Pršenje

Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko)

Pršenje in brisanje

Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko) in brisanje

Nalivanje in brisanje

Odmerki in pogostost uporabe

40 – 50 ml/m2

Skupina(-e) uporabnikov

Splošna javnost (nepoklicna)

Velikosti in material embalaže

1.

Steklenica: Polietilen visoke gostote (HDPE), 250 – 1000 mL

| 2. | Steklenica z razpršilnikom s sprožilcem ali razpršilka s črpalko za meglico z drobno razpršenimi kapljicami: HDPE, 250 – 1000 ml |
| --- | --- |

2.

Steklenica z razpršilnikom s sprožilcem ali razpršilka s črpalko za meglico z drobno razpršenimi kapljicami: HDPE, 250 – 1000 ml

4.1.1   Uporba - posebna navodila za uporabo

Imetnik dovoljenja mora opredeliti tipično količino nanosa v preprosti in enostavno razumljivi obliki na oznaki:

| • | Razpršilnik s sprožilcem: nanesite 20 gibov s pršenjem na 0,5 m2. |
| --- | --- |

•

Razpršilnik s sprožilcem: nanesite 20 gibov s pršenjem na 0,5 m2.

| • | Razpršilka s črpalko : nanesite 3 brizge na 100 cm2. |
| --- | --- |

•

Razpršilka s črpalko : nanesite 3 brizge na 100 cm2.

| • | Steklenica: nanesite eno merico na m2 |
| --- | --- |

•

Steklenica: nanesite eno merico na m2

4.1.2   Uporaba - posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja

Glej oddelek 5.2

4.1.3   Kjer je specifična uporaba, možni direktni ali indirektni učinki, navodila za prvo pomoč in nujni okrepi za zaščito okolja

Glej oddelek 5.3

4.1.4   Kjer je specifična uporaba, navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Glej oddelek 5.4

4.1.5   Kjer je specifična uporaba, pogoji skladiščenja in rok uporabnosti proizvoda v običajnih pogojih skladiščenja

Glej oddelek 5.5

4.2   Opis uporabe

Preglednica 2.

Uporaba # 2 – Razkuževanje majhnih površin pri izdelkih tipa 2 za profesionalne uporabnike

| Vrsta proizvoda | Vrsta proizvodov 02 - Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (razkužila) |
| --- | --- |
| Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno | - |
| Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo) | Bakterija
  Kvasovke |
| Področje uporabe | Notranjost, znotraj
  Razkuževanje neporoznih površin v industriji, malih podjetjih, ustanovah in domačih območjih. |
| Način(-i) uporabe | Pršenje
  Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko)
  Pršenje in brisanje
  Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko) in brisanje
  Nalivanje in brisanje |
| Odmerki in pogostost uporabe | 40 – 50 ml/m2 |
| Skupina(-e) uporabnikov | Poklicni |
| Velikosti in material embalaže | 1. | Steklenica: HDPE, 250 – 1000 ml |

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvodov 02 - Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (razkužila)

Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno

-

Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo)

Bakterija

Kvasovke

Področje uporabe

Notranjost, znotraj

Razkuževanje neporoznih površin v industriji, malih podjetjih, ustanovah in domačih območjih.

Način(-i) uporabe

Pršenje

Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko)

Pršenje in brisanje

Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko) in brisanje

Nalivanje in brisanje

Odmerki in pogostost uporabe

40 – 50 ml/m2

Skupina(-e) uporabnikov

Poklicni

Velikosti in material embalaže

1.

Steklenica: HDPE, 250 – 1000 ml

| 2. | Steklenica z razpršilnikom s sprožilcem ali razpršilko s črpalko za meglico z drobno razpršenimi kapjlicami: HDPE, 250 – 1000 ml |
| --- | --- |

2.

Steklenica z razpršilnikom s sprožilcem ali razpršilko s črpalko za meglico z drobno razpršenimi kapjlicami: HDPE, 250 – 1000 ml

| 3. | Vmesni zabojniki za razsuti tovor (IBC): HDPE, 720 l |
| --- | --- |

3.

Vmesni zabojniki za razsuti tovor (IBC): HDPE, 720 l

| 4. | Sod: jeklen, prevlečen s cinkom in prebarvan, 200 – 220 l |
| --- | --- |

4.

Sod: jeklen, prevlečen s cinkom in prebarvan, 200 – 220 l

| 5. | Posoda: HDPE, 5 – 50 l |
| --- | --- |

5.

Posoda: HDPE, 5 – 50 l

4.2.1   Uporba - posebna navodila za uporabo

Glej oddelek 5.1

4.2.2   Uporaba - posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja

| 1. | Naslednji ukrep za zmanjševanje osebnega tveganja se lahko upošteva za razkuževanje strojev za obdelavo hrane in postopka ponovnega polnjena razen če ga je mogoče nadomestiti s tehničnimi in/ali organizacijskimi ukrepi: uporaba zaščite za oči pri ravnanju z izdelkom je priporočena. |
| --- | --- |

1.

Naslednji ukrep za zmanjševanje osebnega tveganja se lahko upošteva za razkuževanje strojev za obdelavo hrane in postopka ponovnega polnjena razen če ga je mogoče nadomestiti s tehničnimi in/ali organizacijskimi ukrepi: uporaba zaščite za oči pri ravnanju z izdelkom je priporočena.

| 2. | Izdelek se sme za namene razkuževanja nanašati le na manjše površine. |
| --- | --- |

2.

Izdelek se sme za namene razkuževanja nanašati le na manjše površine.

4.2.3   Kjer je specifična uporaba, možni direktni ali indirektni učinki, navodila za prvo pomoč in nujni okrepi za zaščito okolja

Glej oddelek 5.3

4.2.4   Kjer je specifična uporaba, navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Glej oddelek 5.4

4.2.5   Kjer je specifična uporaba, pogoji skladiščenja in rok uporabnosti proizvoda v običajnih pogojih skladiščenja

Glej oddelek 5.5

4.3   Opis uporabe

Preglednica 3

Uporaba # 3 – Razkuževanje majhnih površin pri izdelkih tipa 4 za nepoklicne uporabnike

| Vrsta proizvoda | Vrsta proizvodov 04 - Za območja s hrano in krmo (razkužila) |
| --- | --- |
| Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno | - |
| Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo) | Bakterija
  Kvasovke |
| Področje uporabe | Notranjost, znotraj
  Razkuževanje neporoznih površin v kuhinjah. Razkuževanje vrtnarske opreme le za namene človekove osebne higiene.
  Način(-i) uporabe |
| Pršenje | Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko)
  Pršenje in brisanje
  Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko) in brisanje
  Nalivanje in brisanje
  - |
| Odmerki in pogostost uporabe | 40 – 50 ml/m2 |
| Skupina(-e) uporabnikov | Splošna javnost (nepoklicna) |
| Velikosti in material embalaže | 1. | Steklenica: HDPE, 250 – 1000 ml |

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvodov 04 - Za območja s hrano in krmo (razkužila)

Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno

-

Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo)

Bakterija

Kvasovke

Področje uporabe

Notranjost, znotraj

Razkuževanje neporoznih površin v kuhinjah. Razkuževanje vrtnarske opreme le za namene človekove osebne higiene.

Način(-i) uporabe

Pršenje

Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko)

Pršenje in brisanje

Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko) in brisanje

Nalivanje in brisanje

-

Odmerki in pogostost uporabe

40 – 50 ml/m2

Skupina(-e) uporabnikov

Splošna javnost (nepoklicna)

Velikosti in material embalaže

1.

Steklenica: HDPE, 250 – 1000 ml

| 2. | Steklenica z razpršilnikom s sprožilcem ali razpršilko s črpalko za meglico z drobno razpršenimi kapljicami: HDPE, 250 – 1000 ml |
| --- | --- |

2.

Steklenica z razpršilnikom s sprožilcem ali razpršilko s črpalko za meglico z drobno razpršenimi kapljicami: HDPE, 250 – 1000 ml

4.3.1   Uporba - posebna navodila za uporabo

| 1. | 1. Za uporabo pri sobni temperaturi (20 °C ± 2 °C). |
| --- | --- |

1.

1. Za uporabo pri sobni temperaturi (20 °C ± 2 °C).

| 2. | Imetnik dovoljenja mora opredeliti tipično količino nanosa v preprosti in enostavno razumljivi obliki na oznaki:






  • | Razpršilnik s sprožilcem: nanesite 20 gibov s pršenjem na 0,5 m2. |
| --- | --- | --- |

2.

Imetnik dovoljenja mora opredeliti tipično količino nanosa v preprosti in enostavno razumljivi obliki na oznaki:

•

Razpršilnik s sprožilcem: nanesite 20 gibov s pršenjem na 0,5 m2.

| • | Razpršilka s črpalko: nanesite 3 brizge na 100 cm2. |
| --- | --- |

•

Razpršilka s črpalko: nanesite 3 brizge na 100 cm2.

| • | Steklenica: nanesite eno merico na m2 |
| --- | --- |

•

Steklenica: nanesite eno merico na m2

| 3. | Razkuževanje vrtnarske opreme le za namene človekove osebne higiene. |
| --- | --- |

3.

Razkuževanje vrtnarske opreme le za namene človekove osebne higiene.

| 4. | Razkuževanje vrtnarske opreme za notranje prostore. |
| --- | --- |

4.

Razkuževanje vrtnarske opreme za notranje prostore.

4.3.2   Uporaba - posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja

Glej oddelek 5.2

4.3.3   Kjer je specifična uporaba, možni direktni ali indirektni učinki, navodila za prvo pomoč in nujni okrepi za zaščito okolja

Glej oddelek 5.3

4.3.4   Kjer je specifična uporaba, navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Glej oddelek 5.4

4.3.5   Kjer je specifična uporaba, pogoji skladiščenja in rok uporabnosti proizvoda v običajnih pogojih skladiščenja

Glej oddelek 5.5

4.4   Opis uporabe

Preglednica 4.

Uporaba # 4 – Razkuževanje majhnih površin pri izdelkih tipa 4 za profesionalne uporabnike

| Vrsta proizvoda | Vrsta proizvodov 04 - Za območja s hrano in krmo (razkužila) |
| --- | --- |
| Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno | - |
| Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo) | Bakterija
  Kvasovke |
| Področje uporabe | Notranjost, znotraj
  Razkuževanje neporoznih površin v kantinah ali kuhinjah, v živilskopredelovalni industriji (vključno s pivovarnami). Razkuževanje vrtnarske opreme le za namene človekove osebne higiene.
  Način(-i) uporabe |
| Pršenje | Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko)
  Pršenje in brisanje
  Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko) in brisanje
  Nalivanje in brisanje
  - |
| Odmerki in pogostost uporabe | 40–50 ml/m2 |
| Skupina(-e) uporabnikov | Poklicni |
| Velikosti in material embalaže | 1. | Steklenica: HDPE, 250–1000 ml |

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvodov 04 - Za območja s hrano in krmo (razkužila)

Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno

-

Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo)

Bakterija

Kvasovke

Področje uporabe

Notranjost, znotraj

Razkuževanje neporoznih površin v kantinah ali kuhinjah, v živilskopredelovalni industriji (vključno s pivovarnami). Razkuževanje vrtnarske opreme le za namene človekove osebne higiene.

Način(-i) uporabe

Pršenje

Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko)

Pršenje in brisanje

Pršenje (razpršilnik s sprožilcem ali razpršilka s črpalko) in brisanje

Nalivanje in brisanje

-

Odmerki in pogostost uporabe

40–50 ml/m2

Skupina(-e) uporabnikov

Poklicni

Velikosti in material embalaže

1.

Steklenica: HDPE, 250–1000 ml

| 2. | Steklenica z razpršilnikom s sprožilcem ali |
| --- | --- |

2.

Steklenica z razpršilnikom s sprožilcem ali

| 3. | IBC: HDPE, 720 l |
| --- | --- |

3.

IBC: HDPE, 720 l

| 4. | Sod: jeklen, prevlečen s cinkom in prebarvan, 200–220 l |
| --- | --- |

4.

Sod: jeklen, prevlečen s cinkom in prebarvan, 200–220 l

| 5. | Posoda: HDPE, 5–50 l |
| --- | --- |

5.

Posoda: HDPE, 5–50 l

4.4.1   Uporba - posebna navodila za uporabo

| 1. | Za uporabo pri sobni temperaturi (20 °C ± 2 °C). |
| --- | --- |

1.

Za uporabo pri sobni temperaturi (20 °C ± 2 °C).

| 2. | Razkuževanje vrtnarske opreme le za namene človekove osebne higiene. |
| --- | --- |

2.

Razkuževanje vrtnarske opreme le za namene človekove osebne higiene.

| 3. | Razkuževanje vrtnarske opreme za notranje prostore. |
| --- | --- |

3.

Razkuževanje vrtnarske opreme za notranje prostore.

4.4.2   Uporaba - posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja

| 1. | Zagotovite zadostno prezračevanje (industrijsko prezračevanje ali odprta okna in vrata). |
| --- | --- |

1.

Zagotovite zadostno prezračevanje (industrijsko prezračevanje ali odprta okna in vrata).

| 2. | Izdelek se sme za namene razkuževanja nanašati le na manjše površine. |
| --- | --- |

2.

Izdelek se sme za namene razkuževanja nanašati le na manjše površine.

| 3. | Naslednji ukrep za zmanjševanje osebnega tveganja se lahko upošteva za razkuževanje strojev za obdelavo hrane in postopka ponovnega polnjena, razen če ga je mogoče nadomestiti s tehničnimi in/ali organizacijskimi ukrepi: uporaba zaščite za oči pri ravnanju z izdelkom je priporočena. |
| --- | --- |

3.

Naslednji ukrep za zmanjševanje osebnega tveganja se lahko upošteva za razkuževanje strojev za obdelavo hrane in postopka ponovnega polnjena, razen če ga je mogoče nadomestiti s tehničnimi in/ali organizacijskimi ukrepi: uporaba zaščite za oči pri ravnanju z izdelkom je priporočena.

4.4.3   Kjer je specifična uporaba, možni direktni ali indirektni učinki, navodila za prvo pomoč in nujni okrepi za zaščito okolja

Glej oddelek 5.3

4.4.4   Kjer je specifična uporaba, navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Glej oddelek 5.4

4.4.5   Kjer je specifična uporaba, pogoji skladiščenja in rok uporabnosti proizvoda v običajnih pogojih skladiščenja

Glej oddelek 5.5

5.   SPLOŠNA NAVODILA ZA UPORABO (1)

5.1   Navodila za uporabo

| 1. | Pred uporabo očistite površine. |
| --- | --- |

1.

Pred uporabo očistite površine.

| 2. | Nerazredčen izdelek nanesite na površino s pršenjem. Poskrbite, da površino popolnoma zmočite. Pustite, da učinkuje vsaj 15 minut. |
| --- | --- |

2.

Nerazredčen izdelek nanesite na površino s pršenjem. Poskrbite, da površino popolnoma zmočite. Pustite, da učinkuje vsaj 15 minut.

| 3. | Nerazredčen izdelek nanesite na površino s pršenjem/nalivanjem izdelka in brisanjem površine zatem. Poskrbite, da površino popolnoma zmočite. Pustite, da učinkuje vsaj 5 minut. |
| --- | --- |

3.

Nerazredčen izdelek nanesite na površino s pršenjem/nalivanjem izdelka in brisanjem površine zatem. Poskrbite, da površino popolnoma zmočite. Pustite, da učinkuje vsaj 5 minut.

| 4. | Ne nanesite več kot 50 ml/m2. |
| --- | --- |

4.

Ne nanesite več kot 50 ml/m2.

| 5. | Uporabljene robčke je treba odstraniti v zaprti embalaži. |
| --- | --- |

5.

Uporabljene robčke je treba odstraniti v zaprti embalaži.

| 6. | Le za nepoklicne uporabnike: Ne uporabite več kot 4 nanose na dan. |
| --- | --- |

6.

Le za nepoklicne uporabnike: Ne uporabite več kot 4 nanose na dan.

5.2   Ukrepi za zmanjšanje tveganja

| 1. | Hranite zunaj dosega otrok in hišnih ljubljenčkov. |
| --- | --- |

1.

Hranite zunaj dosega otrok in hišnih ljubljenčkov.

| 2. | Izogibajte se stiku z očmi. |
| --- | --- |

2.

Izogibajte se stiku z očmi.

| 3. | Ne nanašajte v prisotnosti majhnih otrok. |
| --- | --- |

3.

Ne nanašajte v prisotnosti majhnih otrok.

| 4. | Držite otroke in hišne ljubljenčke stran od prostorov, v katerih poteka razkuževanje. Zagotovite zadostno prezračevanje preden otroci ponovno vstopijo v obravnavane prostore. |
| --- | --- |

4.

Držite otroke in hišne ljubljenčke stran od prostorov, v katerih poteka razkuževanje. Zagotovite zadostno prezračevanje preden otroci ponovno vstopijo v obravnavane prostore.

| 5. | Za ponovno polnjenje je treba uporabiti lijak. |
| --- | --- |

5.

Za ponovno polnjenje je treba uporabiti lijak.

5.3   Značilnosti verjetnih direktnih ali indirektnih učinkov, navodila za prvo pomoč in nujni ukrepi za zaščito okolja

Prva pomoč:

| 1. | PRI VDIHAVANJU: pomagajte žrtvi na svež zrak in jo pustite počivati v položaju, ki olajša dihanje. |
| --- | --- |

1.

PRI VDIHAVANJU: pomagajte žrtvi na svež zrak in jo pustite počivati v položaju, ki olajša dihanje.

| 2. | PRI STIKU Z OČMI: previdno izpirajte z vodo nekaj minut. Odstranite kontaktne leče, če jih nosite in če je to mogoče. Nadaljujte s spiranjem. |
| --- | --- |

2.

PRI STIKU Z OČMI: previdno izpirajte z vodo nekaj minut. Odstranite kontaktne leče, če jih nosite in če je to mogoče. Nadaljujte s spiranjem.

| 3. | Ob slabem počutju pokličite na številko 112 - klic v sili. |
| --- | --- |

3.

Ob slabem počutju pokličite na številko 112 - klic v sili.

| 4. | Če draženje oči ne preneha, poiščite zdravniško pomoč/oskrbo. |
| --- | --- |

4.

Če draženje oči ne preneha, poiščite zdravniško pomoč/oskrbo.

5.4   Navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Ob koncu obdelave neuporabljen izdelek in embalažo odstranite v skladu z lokalnimi predpisi.

5.5   Pogoji za shranjevanje in rok uporabnosti proizvoda pri običajnih pogojih skladiščenja

Shranjevati na hladnem (pod 30 °C) in zaščititi pred zmrzovanjem.

Rok uporabnosti: 24 mesecev.

6.   DRUGE INFORMACIJE

Prosimo, upoštevajte evropsko referenčno vrednost, ki je 129,28 mg/m3 za aktivno snov propan-2-ol (št. CAS: 67-63-0), ki je bila uporabljena za oceno tveganja za izdelek.

---

(1)  Navodila za uporabo, ukrepi za zmanjšanje tveganj in druge smernice za uporabo iz tega razdelka veljajo za vse dovoljene uporabe.

---

| 4.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/51 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/51

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/2030

z dne 29. novembra 2019

o izdaji dovoljenja Unije za družino biocidnih proizvodov „Pal IPA Product Family“

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 44(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba Pal Hygiene Products Limited je 29. junija 2016 v skladu s členom 43(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 vložila vlogo za izdajo dovoljenja za družino biocidnih proizvodov z imenom „Pal IPA Product Family“ vrst proizvodov 2 in 4, kot sta opredeljeni v Prilogi V k navedeni uredbi, pri čemer je predložila pisno potrdilo, da se pristojni organ Združenega kraljestva strinja, da bo ocenil vlogo. Vloga je bila v registru biocidnih proizvodov evidentirana pod številko zadeve BC-DY025578‐07. |
| --- | --- |

(1)

Družba Pal Hygiene Products Limited je 29. junija 2016 v skladu s členom 43(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 vložila vlogo za izdajo dovoljenja za družino biocidnih proizvodov z imenom „Pal IPA Product Family“ vrst proizvodov 2 in 4, kot sta opredeljeni v Prilogi V k navedeni uredbi, pri čemer je predložila pisno potrdilo, da se pristojni organ Združenega kraljestva strinja, da bo ocenil vlogo. Vloga je bila v registru biocidnih proizvodov evidentirana pod številko zadeve BC-DY025578‐07.

| (2) | „Pal IPA Product Family“ kot aktivno snov vsebuje propan-2‐ol, ki je vključen na seznam odobrenih aktivnih snovi Unije iz člena 9(2) Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

„Pal IPA Product Family“ kot aktivno snov vsebuje propan-2‐ol, ki je vključen na seznam odobrenih aktivnih snovi Unije iz člena 9(2) Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (3) | Ocenjevalni pristojni organ je 22. avgusta 2018 v skladu s členom 44(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 predložil poročilo o oceni in zaključke ocenjevanja Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija). |
| --- | --- |

(3)

Ocenjevalni pristojni organ je 22. avgusta 2018 v skladu s členom 44(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 predložil poročilo o oceni in zaključke ocenjevanja Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

| (4) | Agencija je 25. marca 2019 Komisiji predložila mnenje (2), vključno s predlaganimi pogoji za izdajo dovoljenja, osnutkom povzetka značilnosti biocidnega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: SPC) za „Pal IPA Product Family“ in končnim poročilom o oceni družine biocidnih proizvodov v skladu s členom 44(3) Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(4)

Agencija je 25. marca 2019 Komisiji predložila mnenje (2), vključno s predlaganimi pogoji za izdajo dovoljenja, osnutkom povzetka značilnosti biocidnega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: SPC) za „Pal IPA Product Family“ in končnim poročilom o oceni družine biocidnih proizvodov v skladu s členom 44(3) Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (5) | V mnenju je ugotovljeno, da je „Pal IPA Product Family“ družina biocidnih proizvodov v smislu člena 3(1)(s) Uredbe (EU) št. 528/2012, da je upravičena do dovoljenja Unije v skladu s členom 42(1) navedene uredbe in da ob zagotavljanju skladnosti s predlaganimi pogoji ter osnutkom SPC izpolnjuje pogoje iz člena 19(1) in (6) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(5)

V mnenju je ugotovljeno, da je „Pal IPA Product Family“ družina biocidnih proizvodov v smislu člena 3(1)(s) Uredbe (EU) št. 528/2012, da je upravičena do dovoljenja Unije v skladu s členom 42(1) navedene uredbe in da ob zagotavljanju skladnosti s predlaganimi pogoji ter osnutkom SPC izpolnjuje pogoje iz člena 19(1) in (6) navedene uredbe.

| (6) | Agencija je 4. junija 2019 v skladu s členom 44(4) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila osnutek SPC v vseh uradnih jezikih Unije. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je 4. junija 2019 v skladu s členom 44(4) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila osnutek SPC v vseh uradnih jezikih Unije.

| (7) | Komisija se strinja z mnenjem Agencije, zato meni, da je primerno izdati dovoljenje Unije za „Pal IPA Product Family“. |
| --- | --- |

(7)

Komisija se strinja z mnenjem Agencije, zato meni, da je primerno izdati dovoljenje Unije za „Pal IPA Product Family“.

| (8) | Agencija v mnenju priporoča tudi, da imetnik dovoljenja kot pogoj za izdajo dovoljenja izvede preizkus obstojnosti robčkov v tržni embalaži pri dolgotrajnem shranjevanju na temperaturi okolice. Komisija se s tem priporočilom strinja in meni, da bi morala biti predložitev rezultatov tega preizkusa pogoj za dostopnost na trgu in uporabo družine biocidnih proizvodov v skladu s členom 22(1) Uredbe (EU) št. 528/2012. Komisija tudi meni, da zahteva, da se podatki predložijo po izdaji dovoljenja, ne vpliva na zaključke o izpolnjevanju pogoja iz člena 19(1)(d) navedene uredbe na podlagi obstoječih podatkov. |
| --- | --- |

(8)

Agencija v mnenju priporoča tudi, da imetnik dovoljenja kot pogoj za izdajo dovoljenja izvede preizkus obstojnosti robčkov v tržni embalaži pri dolgotrajnem shranjevanju na temperaturi okolice. Komisija se s tem priporočilom strinja in meni, da bi morala biti predložitev rezultatov tega preizkusa pogoj za dostopnost na trgu in uporabo družine biocidnih proizvodov v skladu s členom 22(1) Uredbe (EU) št. 528/2012. Komisija tudi meni, da zahteva, da se podatki predložijo po izdaji dovoljenja, ne vpliva na zaključke o izpolnjevanju pogoja iz člena 19(1)(d) navedene uredbe na podlagi obstoječih podatkov.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Družbi Pal Hygiene Products Limited se izda dovoljenje Unije s številko dovoljenja EU-0020463‐0000 za dajanje na trg in uporabo družine biocidnih proizvodov „Pal IPA Product Family“ pod pogojem, da se zagotovi skladnost s pogoji iz Priloge I, ter v skladu s povzetkom značilnosti biocidnega proizvoda iz Priloge II.

Dovoljenje Unije velja od 24. decembra 2019 do 30. novembra 2029.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. novembra 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Mnenje ECHA z dne 28. februarja 2019 o dovoljenju Unije za „Pal IPA Product Family“ (ECHA/BPC/223/2019).

2

---

PRILOGA I

POGOJI

(EU-0020463‐0000)

Imetnik dovoljenja izvede preizkus obstojnosti robčkov v tržni embalaži pri dolgotrajnem shranjevanju na temperaturi okolice.

Imetnik dovoljenja Agenciji pošlje rezultate preizkusa do 31. julija 2021.

---

PRILOGA II

POVZETEK LASTNOSTI DRUŽINE BIOCIDNEGA PROIZVODA

Pal IPA Product Family

Vrsta proizvodov 2 – Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (Razkužila)

Vrsta proizvodov 4 – Hrana in krmila (Razkužila)

Številka dovoljenja: EU-0020463-0000

Številka proizvoda R4BP: EU-0020463-0000

DEL I

PRVA INFORMACIJSKA RAVEN

1.   Upravne informacije

1.1   Ime družine

| Ime | Pal IPA Product Family |
| --- | --- |

Ime

Pal IPA Product Family

1.2   Vrsta(-e) proizvoda(-ov)

| Vrsta(-e) proizvoda(-ov) | Vrsta proizvodov 02 - Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (razkužila)
  Vrsta proizvodov 04 - Za območja s hrano in krmo (razkužila) |
| --- | --- |

Vrsta(-e) proizvoda(-ov)

Vrsta proizvodov 02 - Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (razkužila)

Vrsta proizvodov 04 - Za območja s hrano in krmo (razkužila)

1.3   Imetnik dovoljenja

| Ime in naslov imetnika dovoljenja | Ime in priimek | Pal Hygiene Products Limited |
| --- | --- | --- |
| Naslov | Unit 5B & Unit 5H Fingal Bay Business Park, K32 NY57, Balbriggan, Co. Dublin, Ireland |
| Številka dovoljenja | EU-0020463-0000 |
| Številka proizvoda R4BP | EU-0020463-0000 |
| Datum dovoljenja | 24. december 2019 |
| Datum izteka veljavnosti dovoljenja | 30. november 2029 |

Ime in naslov imetnika dovoljenja

Ime in priimek

Pal Hygiene Products Limited

Naslov

Unit 5B & Unit 5H Fingal Bay Business Park, K32 NY57, Balbriggan, Co. Dublin, Ireland

Številka dovoljenja

EU-0020463-0000

Številka proizvoda R4BP

EU-0020463-0000

Datum dovoljenja

24. december 2019

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

30. november 2029

1.4   Proizvajalec(-ci) biocidnih proizvodov

| Ime proizvajalca | Pal International Limited |
| --- | --- |
| Naslov proizvajalca | Bilton Way, LE17 4JA Lutterworth, Leicestershire Združeno kraljestvo |
| Lokacije proizvodnje | Bilton Way, LE17 4JA Lutterworth, Leicestershire Združeno kraljestvo |

Ime proizvajalca

Pal International Limited

Naslov proizvajalca

Bilton Way, LE17 4JA Lutterworth, Leicestershire Združeno kraljestvo

Lokacije proizvodnje

Bilton Way, LE17 4JA Lutterworth, Leicestershire Združeno kraljestvo

1.5   Proizvajalec(ci) aktivne(ih) snovi

| Aktivna snov | Propan-2-ol |
| --- | --- |
| Ime proizvajalca | Brenntag GmbH |
| Naslov proizvajalca | Messeallee 11, 45131 Essen Nemčija |
| Lokacije proizvodnje | Baton Rouge Chemical Plant (BRCP), Exxon Mobil Chemical Plant, 4999 Scenic Highway, 70897 Baton Rouge, Louisiana Združene države Amerike |

Aktivna snov

Propan-2-ol

Ime proizvajalca

Brenntag GmbH

Naslov proizvajalca

Messeallee 11, 45131 Essen Nemčija

Lokacije proizvodnje

Baton Rouge Chemical Plant (BRCP), Exxon Mobil Chemical Plant, 4999 Scenic Highway, 70897 Baton Rouge, Louisiana Združene države Amerike

| Aktivna snov | Propan-2-ol |
| --- | --- |
| Ime proizvajalca | Brenntag GmbH |
| Naslov proizvajalca | Messeallee 11, 45131 Essen Nemčija |
| Lokacije proizvodnje | Haven 3222, Vondelingenweg 601, 3196 KK Vondelingenplaat Nizozemska |

Aktivna snov

Propan-2-ol

Ime proizvajalca

Brenntag GmbH

Naslov proizvajalca

Messeallee 11, 45131 Essen Nemčija

Lokacije proizvodnje

Haven 3222, Vondelingenweg 601, 3196 KK Vondelingenplaat Nizozemska

2.   Sestava in formulacija družine proizvodov

2.1   Kvalitativni in kvantitativni podatki o sestavi družine

| Splošno ime | Ime IUPAC | Funkcija | Številka CAS | Številka EC | Vsebnost (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Najmanj | Največ |
| Propan-2-ol | | Aktivna snov | 67-63-0 | 200-661-7 | 62,9 | 62,9 |

Splošno ime

Ime IUPAC

Funkcija

Številka CAS

Številka EC

Vsebnost (%)

Najmanj

Največ

Propan-2-ol

Aktivna snov

67-63-0

200-661-7

62,9

62,9

2.2   Vrsta(-e) formulacije

| Formulacija(-e) | AL (druge tekočine) – Robček, pripravljen za uporabo |
| --- | --- |

Formulacija(-e)

AL (druge tekočine) – Robček, pripravljen za uporabo

DEL II

DRUGA INFORMACIJSKA RAVEN – META SPC(ji)

Meta SPC 1

1.   Upravne informacije o meta SPC 1

1.1   Identifikator meta SPC 1

| Identifikator | Meta SPC 1 - Pal IPA Product Family Wipes |
| --- | --- |

Identifikator

Meta SPC 1 - Pal IPA Product Family Wipes

1.2   Pripona k številki dovoljenja

| Številka | 1-1 |
| --- | --- |

Številka

1-1

1.3   Vrsta(-e) proizvoda(-ov)

| Vrsta(-e) proizvoda(-ov) | Vrsta proizvodov 02 - Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (razkužila)
  Vrsta proizvodov 04 - Za območja s hrano in krmo (razkužila) |
| --- | --- |

Vrsta(-e) proizvoda(-ov)

Vrsta proizvodov 02 - Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (razkužila)

Vrsta proizvodov 04 - Za območja s hrano in krmo (razkužila)

2.   Sestava meta SPC 1

2.1   Kvalitativne in kvantitativne informacije o sestavi meta SPC 1

| Splošno ime | Ime IUPAC | Funkcija | Številka CAS | Številka EC | Vsebnost (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Najmanj | Največ |
| Propan-2-ol | | Aktivna snov | 67-63-0 | 200-661-7 | 62,9 | 62,9 |

Splošno ime

Ime IUPAC

Funkcija

Številka CAS

Številka EC

Vsebnost (%)

Najmanj

Največ

Propan-2-ol

Aktivna snov

67-63-0

200-661-7

62,9

62,9

2.2   Vrste formulacije meta SPC 1

| Formulacija(-e) | AL (druge tekočine) – Robček, pripravljen za uporabo |
| --- | --- |

Formulacija(-e)

AL (druge tekočine) – Robček, pripravljen za uporabo

3.   Stavki o nevarnosti in previdnostni stavki za meta SPC 1

| Stavki o nevarnosti | Lahko vnetljiva tekočina in hlapi.
  Povzroča hudo draženje oči.
  Lahko povzroči zaspanost ali omotico.
  Ponavljajoča izpostavljenost lahko povzroči nastanek suhe ali razpokane kože. |
| --- | --- |
| Previdnostni stavki | Če je potreben zdravniški nasvet, mora biti na voljo posoda ali etiketa proizvoda.
  Hraniti zunaj dosega otrok.
  Hraniti ločeno od vročine, vročih površin, isker, odprtega ognja in drugih virov vžiga. – Kajenje prepovedano.
  Hraniti v tesno zaprti posodi.
  Ne vdihavati hlapov.
  Po uporabi roke temeljito umiti.
  Uporabljati le zunaj ali v dobro prezračevanem prostoru.
  Nositi zaščito za oči.
  PRI STIKU S KOŽO (ali lasmi):Takoj sleči vsa kontaminirana oblačila.Kožo izprati z vodo.
  PRI VDIHAVANJU:Prenesti osebo na svež zrak in jo pustiti v udobnem položaju, ki olajša dihanje.
  PRI STIKU Z OČMI:Previdno izpirati z vodo nekaj minut.Odstranite kontaktne leče, če jih imate in če to lahko storite brez težav. Nadaljujte z izpiranjem.
  Ob slabem počutju pokličite na številko 112 - klic v sili.
  Če draženje oči ne preneha:Poiščite zdravniško pomoč.
  Ob požaru:Za gašenje se uporabi peno, odporno na alkohol.
  Hraniti na dobro prezračevanem mestu.Hraniti na hladnem.
  Hraniti zaklenjeno.
  Odstraniti vsebino /posodo v skladu z lokalnimi predpisi. |

Stavki o nevarnosti

Lahko vnetljiva tekočina in hlapi.

Povzroča hudo draženje oči.

Lahko povzroči zaspanost ali omotico.

Ponavljajoča izpostavljenost lahko povzroči nastanek suhe ali razpokane kože.

Previdnostni stavki

Če je potreben zdravniški nasvet, mora biti na voljo posoda ali etiketa proizvoda.

Hraniti zunaj dosega otrok.

Hraniti ločeno od vročine, vročih površin, isker, odprtega ognja in drugih virov vžiga. – Kajenje prepovedano.

Hraniti v tesno zaprti posodi.

Ne vdihavati hlapov.

Po uporabi roke temeljito umiti.

Uporabljati le zunaj ali v dobro prezračevanem prostoru.

Nositi zaščito za oči.

PRI STIKU S KOŽO (ali lasmi):Takoj sleči vsa kontaminirana oblačila.Kožo izprati z vodo.

PRI VDIHAVANJU:Prenesti osebo na svež zrak in jo pustiti v udobnem položaju, ki olajša dihanje.

PRI STIKU Z OČMI:Previdno izpirati z vodo nekaj minut.Odstranite kontaktne leče, če jih imate in če to lahko storite brez težav. Nadaljujte z izpiranjem.

Ob slabem počutju pokličite na številko 112 - klic v sili.

Če draženje oči ne preneha:Poiščite zdravniško pomoč.

Ob požaru:Za gašenje se uporabi peno, odporno na alkohol.

Hraniti na dobro prezračevanem mestu.Hraniti na hladnem.

Hraniti zaklenjeno.

Odstraniti vsebino /posodo v skladu z lokalnimi predpisi.

4.   Dovoljene uporabe meta SPC 1

4.1   Opis uporabe

Preglednica 1. Uporaba # 1 – Poklicna uporaba

| Vrsta proizvoda | Vrsta proizvodov 02 - Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (razkužila)
  Vrsta proizvodov 04 - Za območja s hrano in krmo (razkužila) |
| --- | --- |
| Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno | - |
| Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo) | Bakterija
  Kvasovke
  Mikobakterija |
| Področje uporabe | Notranjost, znotraj
  Razkužilo za uporabo v notranjosti, ki deluje proti bakterijam, mikobakterijam in kvasovkam na trdih, neporoznih površinah v čistih sobah za uporabo v biotehnologiji, farmaciji, proizvodnji neinvazivnih medicinskih naprav, zdravstveni industriji in drugih bistvenih naravoslovnih znanostih in na pripravljalnih površinah v prehrambeni in krmni industriji. |
| Način(-i) uporabe | Brisanje- |
| Odmerki in pogostost uporabe | 1 minuta izpostavljenosti za bakterije
  1 minuta izpostavljenosti za mikobakterije
  3 minute izpostavljenosti za kvasovke |
| Skupina(-e) uporabnikov | Poklicni |
| Velikosti in material embalaže | Prepojeni robčki iz 100-% polipropilena v:






  — | Posoda iz HDPE (High-Density Polyethylene, polietilen visoke gostote) s pokrovom iz PP (polipropilen) – 150 robčkov (0,5 l), 200 robčkov (2 l), 240 robčkov (2 l) |

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvodov 02 - Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (razkužila)

Vrsta proizvodov 04 - Za območja s hrano in krmo (razkužila)

Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno

-

Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo)

Bakterija

Kvasovke

Mikobakterija

Področje uporabe

Notranjost, znotraj

Razkužilo za uporabo v notranjosti, ki deluje proti bakterijam, mikobakterijam in kvasovkam na trdih, neporoznih površinah v čistih sobah za uporabo v biotehnologiji, farmaciji, proizvodnji neinvazivnih medicinskih naprav, zdravstveni industriji in drugih bistvenih naravoslovnih znanostih in na pripravljalnih površinah v prehrambeni in krmni industriji.

Način(-i) uporabe

Brisanje-

Odmerki in pogostost uporabe

1 minuta izpostavljenosti za bakterije

1 minuta izpostavljenosti za mikobakterije

3 minute izpostavljenosti za kvasovke

Skupina(-e) uporabnikov

Poklicni

Velikosti in material embalaže

Prepojeni robčki iz 100-% polipropilena v:

—

Posoda iz HDPE (High-Density Polyethylene, polietilen visoke gostote) s pokrovom iz PP (polipropilen) – 150 robčkov (0,5 l), 200 robčkov (2 l), 240 robčkov (2 l)

| — | Vedro iz PP s pokrovom iz PP – 500 robčkov (8 l), 1000 robčkov (8 l), 1500 robčkov (8 l) (l = liter) |
| --- | --- |

—

Vedro iz PP s pokrovom iz PP – 500 robčkov (8 l), 1000 robčkov (8 l), 1500 robčkov (8 l) (l = liter)

Prepojeni robčki iz 100-% poliestra v:

| — | Paket, zavit v laminiran film, zapečaten s PET/PE (poliester/polietilen) – 25, 50 ali 100 robčkov |
| --- | --- |

—

Paket, zavit v laminiran film, zapečaten s PET/PE (poliester/polietilen) – 25, 50 ali 100 robčkov

| — | Aluminijasta folija - 1 robček |
| --- | --- |

—

Aluminijasta folija - 1 robček

4.1.1   Uporba - posebna navodila za uporabo

Glej oddelek 5.1

4.1.2   Uporaba - posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja

Glej oddelek 5.2

4.1.3   Kjer je specifična uporaba, možni direktni ali indirektni učinki, navodila za prvo pomoč in nujni okrepi za zaščito okolja

Glej oddelek 5.3

4.1.4   Kjer je specifična uporaba, navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Glej oddelek 5.4

4.1.5   Kjer je specifična uporaba, pogoji skladiščenja in rok uporabnosti proizvoda v običajnih pogojih skladiščenja

Glej oddelek 5.5

5.   Splošne smernice za uporabo (1)
  meta SPC 1

5.1   Navodila za uporabo

Ne uporabljajte na površinah, občutljivih na alkohol.

Sprejemljiva temperatura uporabe (10-20 °C)

Pri umazanih površinah, previdno očistite površino pred nanosom.

| 1. | Upoštevajte dogovorjene smernice iz politike za ocenjevanje tveganja glede uporabe osebnih varovalnih sredstev. |
| --- | --- |

1.

Upoštevajte dogovorjene smernice iz politike za ocenjevanje tveganja glede uporabe osebnih varovalnih sredstev.

| 2. | Izberite vrsto razdeljevalnika za razdeljevanje robčkov. |
| --- | --- |

2.

Izberite vrsto razdeljevalnika za razdeljevanje robčkov.

| 3. | Površino obrišite z gibom v obliki črke S od čistega proti umazanemu delu. Robček uporabljajte raztegnjen, ne zmečkan. Prek iste površine ne smete dvakrat z istim robčkom. |
| --- | --- |

3.

Površino obrišite z gibom v obliki črke S od čistega proti umazanemu delu. Robček uporabljajte raztegnjen, ne zmečkan. Prek iste površine ne smete dvakrat z istim robčkom.

| 4. | Če robček otrdi ali se posuši, uporabite svež robček. |
| --- | --- |

4.

Če robček otrdi ali se posuši, uporabite svež robček.

| 5. | Površine morate popolnoma zmočiti. |
| --- | --- |

5.

Površine morate popolnoma zmočiti.

| 6. | Uporabljene robčke je treba odložiti v zaprto posodo. |
| --- | --- |

6.

Uporabljene robčke je treba odložiti v zaprto posodo.

| 7. | Pustite, da se površina pred uporabo posuši. |
| --- | --- |

7.

Pustite, da se površina pred uporabo posuši.

5.2   Ukrepi za zmanjšanje tveganja

Pred obroki in po uporabi si umite roke in izpostavljene dele kože.

Preprečiti stik z očmi.

Pri razkuževanju področij, kjer bi bili lahko prisotni ljudje, je treba osebam preprečiti vstop v prostor, dokler se prostor dobro ne prezrači.

5.3   Značilnosti verjetnih direktnih ali indirektnih učinkov, navodila za prvo pomoč in nujni ukrepi za zaščito okolja

Stik z očmi: PRI STIKU Z OČMI: previdno izpirajte z vodo nekaj minut. Odstranite kontaktne leče, če jih imate in če to lahko storite brez težav. Nadaljujte z izpiranjem. Če draženje oči ne preneha: Poiščite zdravniško pomoč/oskrbo.

5.4   Navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Odstraniti vsebino/posodo v skladu z lokalnimi predpisi.

Robčkov ne odmetavajte v straniščno školjko. Ne namakajte.

Ostanek alkohola je treba odstraniti, preden zavržete posodo.

Uporabljene robčke odložite v ustrezen zabojnik za smeti v skladu lokalno veljavnimi smernicami.

5.5   Pogoji za shranjevanje in rok uporabnosti proizvoda pri običajnih pogojih skladiščenja

Hraniti v hladnem, suhem, dobro zračenem prostoru v originalni embalaži.

Hraniti v tesno zaprti posodi.

Rok uporabe: 2 leti

6.   Druge informacije

Polipropilenski ali poliesterski robčki, 20–45 gsm, vsebuje 1,7–7,5 ml proizvoda (0,93–4,12 g propan-2-ola)

Proizvod vsebuje propan-2-ol (št. CAS: 67-63-0), za katerega je bila za oceno tveganja tega proizvoda dogovorjena in uporabljena evropska referenčna vrednost 129,28 mg/m3 za poklicnega uporabnika.

7.   Tretja informacijska raven:posamezni proizvodi v meta SPC 1

7.1   Trgovsko(-a) ime(-na), številka avtorizacije in specifična sestava za vsak posamezni proizvod

| Trgovsko ime | Medipal Alcohol Disinfectant Wipes
  Pal Tech Precision 70 % IPA Wipes
  Pal TX IPA Surface Disinfectant Wipes |
| --- | --- |
| Številka dovoljenja | EU-0020463-0001 1-1 |
| Splošno ime | Ime IUPAC | Funkcija | Številka CAS | Številka EC | Vsebnost (%) |
| Propan-2-ol | | Aktivna snov | 67-63-0 | 200-661-7 | 62,9 |

Trgovsko ime

Medipal Alcohol Disinfectant Wipes

Pal Tech Precision 70 % IPA Wipes

Pal TX IPA Surface Disinfectant Wipes

Številka dovoljenja

EU-0020463-0001 1-1

Splošno ime

Ime IUPAC

Funkcija

Številka CAS

Številka EC

Vsebnost (%)

Propan-2-ol

Aktivna snov

67-63-0

200-661-7

62,9

---

(1)  Navodila za uporabo, ukrepi za zmanjšanje tveganj in druge smernice za uporabo iz tega oddelka veljajo za vse dovoljene uporabe v okviru meta SPC 1.

---

SKLEPI

| 4.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/60 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/60

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/2031

z dne 12. novembra 2019

o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za industrijo hrane, pijače in mleka v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 7989)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (1) ter zlasti člena 13(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) so referenca za določanje pogojev v dovoljenju za obrate iz poglavja II Direktive 2010/75/EU, pristojni organi pa bi morali določiti mejne vrednosti emisij, s katerimi se zagotavlja, da emisije pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, kot so določene v zaključkih o BAT. |
| --- | --- |

(1)

Zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) so referenca za določanje pogojev v dovoljenju za obrate iz poglavja II Direktive 2010/75/EU, pristojni organi pa bi morali določiti mejne vrednosti emisij, s katerimi se zagotavlja, da emisije pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, kot so določene v zaključkih o BAT.

| (2) | Forum, v katerega so vključeni predstavniki držav članic, zadevnih industrijskih panog in nevladnih organizacij, ki spodbujajo varstvo okolja, vzpostavljen s Sklepom Komisije z dne 16. maja 2011 (2), je 27. novembra 2018 Komisiji predložil mnenje o predlagani vsebini referenčnega dokumenta BAT za industrijo hrane, pijače in mleka. Navedeno mnenje je javno objavljeno (3). |
| --- | --- |

(2)

Forum, v katerega so vključeni predstavniki držav članic, zadevnih industrijskih panog in nevladnih organizacij, ki spodbujajo varstvo okolja, vzpostavljen s Sklepom Komisije z dne 16. maja 2011 (2), je 27. novembra 2018 Komisiji predložil mnenje o predlagani vsebini referenčnega dokumenta BAT za industrijo hrane, pijače in mleka. Navedeno mnenje je javno objavljeno (3).

| (3) | Zaključki o BAT, navedeni v Prilogi k temu sklepu, so ključni element navedenega referenčnega dokumenta o BAT. |
| --- | --- |

(3)

Zaključki o BAT, navedeni v Prilogi k temu sklepu, so ključni element navedenega referenčnega dokumenta o BAT.

| (4) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 75(1) Direktive 2010/75/EU – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 75(1) Direktive 2010/75/EU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Zaključki o BAT za industrijo hrane, pijače in mleka, kot so navedeni v Prilogi, se sprejmejo.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 12. novembra 2019

Za Komisijo

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

1

(2)  Sklep Komisije z dne 16. maja 2011 o vzpostavitvi foruma za izmenjavo informacij v skladu s členom 13 Direktive 2010/75/EU o industrijskih emisijah (UL C 146, 17.5.2011, str. 3).

2

(3)  https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/d00a6ea2-6a30-46fc-8064-16200f9fe7f6?p=1&n=10&sort=modified_DESC.

3

---

PRILOGA

ZAKLJUČKI O NAJBOLJŠIH RAZPOLOŽLJIVIH TEHNIKAH (BAT) ZA INDUSTRIJO HRANE, PIJAČE IN MLEKA

PODROČJE UPORABE

Ti zaključki o BAT se nanašajo na naslednje dejavnosti, navedene v Prilogi I k Direktivi 2010/75/EU:

| — | 6.4 (b) | Obdelava in predelava, razen pakiranja, naslednjih surovin, predhodno obdelanih ali neobdelanih, za proizvodnjo živil ali krme iz:






  (i) | le živalskih surovin (razen mleka), s proizvodno zmogljivostjo več kot 75 ton končnih izdelkov na dan; |
| --- | --- | --- | --- |

—

6.4 (b)

Obdelava in predelava, razen pakiranja, naslednjih surovin, predhodno obdelanih ali neobdelanih, za proizvodnjo živil ali krme iz:

(i)

le živalskih surovin (razen mleka), s proizvodno zmogljivostjo več kot 75 ton končnih izdelkov na dan;

| (ii) | le rastlinskih surovin, s proizvodno zmogljivostjo več kot 300 ton končnih izdelkov na dan ali 600 ton na dan, če obrat deluje največ 90 zaporednih dni katero koli leto; |
| --- | --- |

(ii)

le rastlinskih surovin, s proizvodno zmogljivostjo več kot 300 ton končnih izdelkov na dan ali 600 ton na dan, če obrat deluje največ 90 zaporednih dni katero koli leto;

| (iii) | živalskih in rastlinskih surovin, v kombiniranih in posameznih proizvodih, s proizvodno zmogljivostjo končnih izdelkov, ki presega:






  — | 5 ton na dan, če je A enako 10 ali več, ali |
| --- | --- | --- |

(iii)

živalskih in rastlinskih surovin, v kombiniranih in posameznih proizvodih, s proizvodno zmogljivostjo končnih izdelkov, ki presega:

—

5 ton na dan, če je A enako 10 ali več, ali

| — | [300 – (22,5 × A)] ton na dan v vseh drugih primerih, |
| --- | --- |

—

[300 – (22,5 × A)] ton na dan v vseh drugih primerih,

pri čemer je „A“ odstotni delež živalskih surovin (v odstotku teže) v proizvodni zmogljivosti končnih izdelkov.

Embalaža ni všteta v končno težo proizvoda.

Ta pododdelek se ne uporablja, če je surovina samo mleko.

Image 1

| — | 6.4 (c) | Izključno obdelava in predelava mleka, če je količina zbranega mleka večja od 200 ton na dan (povprečna vrednost na letni ravni). |
| --- | --- | --- |

—

6.4 (c)

Izključno obdelava in predelava mleka, če je količina zbranega mleka večja od 200 ton na dan (povprečna vrednost na letni ravni).

| — | 6.11 | Neodvisna obdelava odpadne vode, ki je ne ureja Direktiva Sveta 91/271/EGS (1), če glavna obremenitev z onesnaževali izhaja iz dejavnosti iz točke 6.4(b) ali (c) Priloge I k Direktivi 2010/75/EU. |
| --- | --- | --- |

—

6.11

Neodvisna obdelava odpadne vode, ki je ne ureja Direktiva Sveta 91/271/EGS (1), če glavna obremenitev z onesnaževali izhaja iz dejavnosti iz točke 6.4(b) ali (c) Priloge I k Direktivi 2010/75/EU.

Ti zaključki o BAT zajemajo tudi:

| — | skupno čiščenje odpadne vode različnega izvora, če glavna obremenitev z onesnaževali izhaja iz dejavnosti, navedenih v točki 6.4(b) ali (c) Priloge I k Direktivi 2010/75/EU, in če čiščenje odpadne vode ni zajeto v Direktivi Sveta 91/271/EGS; |
| --- | --- |

—

skupno čiščenje odpadne vode različnega izvora, če glavna obremenitev z onesnaževali izhaja iz dejavnosti, navedenih v točki 6.4(b) ali (c) Priloge I k Direktivi 2010/75/EU, in če čiščenje odpadne vode ni zajeto v Direktivi Sveta 91/271/EGS;

| — | proizvodnjo etanola v obratu, ki je zajeta v opisu dejavnosti iz točke 6.4(b)(ii) Priloge I k Direktivi 2010/75/EU ali kot dejavnost, ki je neposredno povezana s takim obratom. |
| --- | --- |

—

proizvodnjo etanola v obratu, ki je zajeta v opisu dejavnosti iz točke 6.4(b)(ii) Priloge I k Direktivi 2010/75/EU ali kot dejavnost, ki je neposredno povezana s takim obratom.

V teh zaključkih o BAT niso obravnavani:

| — | kurilne naprave na kraju proizvodnje, ki proizvajajo vroče pline, ki se ne uporabljajo za ogrevanje z neposrednim stikom, sušenje ali drugo obdelavo predmetov ali materialov. Te naprave se lahko obravnavajo v zaključkih o BAT za velike kurilne naprave (LCP) ali v Direktivi (EU) 2015/2193 Evropskega parlamenta in Sveta (2); |
| --- | --- |

—

kurilne naprave na kraju proizvodnje, ki proizvajajo vroče pline, ki se ne uporabljajo za ogrevanje z neposrednim stikom, sušenje ali drugo obdelavo predmetov ali materialov. Te naprave se lahko obravnavajo v zaključkih o BAT za velike kurilne naprave (LCP) ali v Direktivi (EU) 2015/2193 Evropskega parlamenta in Sveta (2);

| — | proizvodnja primarnih proizvodov iz živalskih stranskih proizvodov, kot so predelava in topljenje maščob, proizvodnja ribje moke in ribjega olja, predelava krvi in proizvodnja želatine. To se lahko obravnava v zaključkih o BAT za klavnice in industrijo živalskih stranskih proizvodov (SA); |
| --- | --- |

—

proizvodnja primarnih proizvodov iz živalskih stranskih proizvodov, kot so predelava in topljenje maščob, proizvodnja ribje moke in ribjega olja, predelava krvi in proizvodnja želatine. To se lahko obravnava v zaključkih o BAT za klavnice in industrijo živalskih stranskih proizvodov (SA);

| — | pridobivanje standardnih kosov mesa velikih živali in kosov perutnine. To se lahko obravnava v zaključkih o BAT za klavnice in industrijo živalskih stranskih proizvodov (SA). |
| --- | --- |

—

pridobivanje standardnih kosov mesa velikih živali in kosov perutnine. To se lahko obravnava v zaključkih o BAT za klavnice in industrijo živalskih stranskih proizvodov (SA).

Drugi zaključki o BAT in referenčni dokumenti, ki bi lahko bili pomembni za dejavnosti, zajete v teh zaključkih o BAT, so:

| — | velike kurilne naprave (LCP); |
| --- | --- |

—

velike kurilne naprave (LCP);

| — | klavnice in industrije živalskih stranskih proizvodov (SA); |
| --- | --- |

—

klavnice in industrije živalskih stranskih proizvodov (SA);

| — | čiščenje odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemijski industriji (CWW); |
| --- | --- |

—

čiščenje odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemijski industriji (CWW);

| — | dejavnosti z večjimi količinami organskih kemikalij (LVOC); |
| --- | --- |

—

dejavnosti z večjimi količinami organskih kemikalij (LVOC);

| — | predelava odpadkov (WT); |
| --- | --- |

—

predelava odpadkov (WT);

| — | proizvodnja cementa, apna in magnezijevega oksida (CLM); |
| --- | --- |

—

proizvodnja cementa, apna in magnezijevega oksida (CLM);

| — | spremljanje emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah (ROM); |
| --- | --- |

—

spremljanje emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah (ROM);

| — | gospodarski učinki in učinki na različne prvine okolja (ECM); |
| --- | --- |

—

gospodarski učinki in učinki na različne prvine okolja (ECM);

| — | emisije iz skladiščenja (EFS); |
| --- | --- |

—

emisije iz skladiščenja (EFS);

| — | energijska učinkovitost (ENE); |
| --- | --- |

—

energijska učinkovitost (ENE);

| — | industrijski hladilni sistemi (ICS). |
| --- | --- |

—

industrijski hladilni sistemi (ICS).

Ti zaključki o BAT se uporabljajo brez poseganja v drugo ustrezno zakonodajo, na primer o higieni ali varnosti hrane/krme.

OPREDELITEV POJMOV

V teh zaključkih o BAT se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| Uporabljeni izraz | Opredelitev |
| --- | --- |
| Biokemijska potreba po kisiku (BPKn) | Količina kisika, potrebna za biokemijsko oksidacijo organske snovi v ogljikov dioksid v n dneh (n je običajno 5 ali 7). BPK je kazalnik masne koncentracije biološko razgradljivih organskih spojin. |
| Zajete emisije | Emisije onesnaževal v okolje skozi kakršen koli kanal, cev, odvodnik itd. |
| Kemijska potreba po kisiku (KPK) | Količina kisika, potrebna za popolno kemijsko oksidacijo organske snovi v ogljikov dioksid z uporabo dikromata. KPK je kazalnik masne koncentracije organskih spojin. |
| Prah | Skupna količina delcev (v zraku). |
| Obstoječa naprava | Naprava, ki ni nova. |
| Heksan | Alkan s šestimi atomi ogljika in kemijsko formulo C6H14. |
| hl | Hektoliter (enako 100 litrom). |
| Nova naprava | Nova naprava, za katero se prvič pridobi dovoljenje za obratovanje na mestu obrata po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolna nadomestitev naprave po objavi teh zaključkov o BAT. |
| NOX | Skupna količina dušikovega monoksida (NO) in dušikovega dioksida (NO2), izražena kot NO2. |
| Ostanek | Snov ali predmet, ki pri dejavnostih, zajetih v področje uporabe tega dokumenta, nastane kot odpadek ali stranski proizvod. |
| SOX | Vsota žveplovega dioksida (SO2), žveplovega trioksida (SO3) in aerosolov žveplove kisline, izražena kot SO2. |
| Občutljivi sprejemnik | Območja, ki potrebujejo posebno zaščito, kot so:






  — | stanovanjska območja; |

Uporabljeni izraz

Opredelitev

Biokemijska potreba po kisiku (BPKn)

Količina kisika, potrebna za biokemijsko oksidacijo organske snovi v ogljikov dioksid v n dneh (n je običajno 5 ali 7). BPK je kazalnik masne koncentracije biološko razgradljivih organskih spojin.

Zajete emisije

Emisije onesnaževal v okolje skozi kakršen koli kanal, cev, odvodnik itd.

Kemijska potreba po kisiku (KPK)

Količina kisika, potrebna za popolno kemijsko oksidacijo organske snovi v ogljikov dioksid z uporabo dikromata. KPK je kazalnik masne koncentracije organskih spojin.

Prah

Skupna količina delcev (v zraku).

Obstoječa naprava

Naprava, ki ni nova.

Heksan

Alkan s šestimi atomi ogljika in kemijsko formulo C6H14.

hl

Hektoliter (enako 100 litrom).

Nova naprava

Nova naprava, za katero se prvič pridobi dovoljenje za obratovanje na mestu obrata po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolna nadomestitev naprave po objavi teh zaključkov o BAT.

NOX

Skupna količina dušikovega monoksida (NO) in dušikovega dioksida (NO2), izražena kot NO2.

Ostanek

Snov ali predmet, ki pri dejavnostih, zajetih v področje uporabe tega dokumenta, nastane kot odpadek ali stranski proizvod.

SOX

Vsota žveplovega dioksida (SO2), žveplovega trioksida (SO3) in aerosolov žveplove kisline, izražena kot SO2.

Občutljivi sprejemnik

Območja, ki potrebujejo posebno zaščito, kot so:

—

stanovanjska območja;

| — | območja, na katerih se izvajajo človekove dejavnosti (npr. sosednja delovna mesta, šole, centri za dnevno varstvo, rekreacijske površine, bolnišnice ali domovi za nego). |
| --- | --- |

—

območja, na katerih se izvajajo človekove dejavnosti (npr. sosednja delovna mesta, šole, centri za dnevno varstvo, rekreacijske površine, bolnišnice ali domovi za nego).

Skupni dušik (TN)

Skupni dušik, izražen kot N, vključuje prosti amoniak in amonijev dušik (NH4-N), nitritni dušik (NO2-N), nitratni dušik (NO3-N) in organsko vezan dušik.

Skupni organski ogljik (TOC)

Skupni organski ogljik, izražen kot C (v vodi); vključuje vse organske spojine.

Skupni fosfor (TP)

Skupni fosfor, izražen kot P, vključuje vse anorganske in organske fosforjeve spojine, raztopljene ali vezane na delce.

Skupne suspendirane trdne snovi (TSS)

Masna koncentracija vseh suspendiranih trdnih snovi (v vodi), izmerjena s filtracijo prek filtrov iz steklenih vlaken in gravimetrijo.

Skupni hlapni organski ogljik (TVOC)

Skupni hlapni organski ogljik, izražen kot C (v zraku).

SPLOŠNE UGOTOVITVE

Najboljše razpoložljive tehnike

Tehnike, navedene in opisane v teh zaključkih o BAT, niso niti zavezujoče niti izčrpne. Uporabljajo se lahko druge tehnike, s katerimi se zagotovi vsaj enakovredna stopnja varstva okolja.

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT uporabljajo za vse naprave, ki so predmet teh zaključkov.

Ravni emisij, povezane z BAT (BAT-AEL), za emisije v zrak

Če ni navedeno drugače, se ravni emisij, povezane z BAT (BAT-AEL), za emisije v zrak iz teh zaključkov o BAT nanašajo na koncentracije, izražene kot masa izpuščenih snovi na prostornino odpadnih plinov pod naslednjimi standardnimi pogoji: suh plin pri temperaturi 273,15 K in tlaku 101,3 kPa, brez popravka za vsebnost kisika in izraženo v mg/Nm3.

Enačba za izračun koncentracije emisij pri referenčni vsebnosti kisika je:

Image 2

pri čemer je:

| ER: | : | koncentracija emisij pri referenčni vsebnosti kisika OR, |
| --- | --- | --- |
| OR: | : | referenčna vsebnost kisika v volumskih odstotkih, |
| EM: | : | izmerjena koncentracija emisij, |
| OM: | : | izmerjena vsebnost kisika v volumskih odstotkih. |

ER:

:

koncentracija emisij pri referenčni vsebnosti kisika OR,

OR:

:

referenčna vsebnost kisika v volumskih odstotkih,

EM:

:

izmerjena koncentracija emisij,

OM:

:

izmerjena vsebnost kisika v volumskih odstotkih.

Za čas povprečenja ravni emisij, povezanih z BAT, za emisije v zrak se uporablja naslednja opredelitev.

| Čas povprečenja | Opredelitev |
| --- | --- |
| Povprečje v obdobju vzorčenja | Povprečna vrednost treh zaporednih meritev, pri čemer vsaka traja vsaj 30 minut  (3). |

Čas povprečenja

Opredelitev

Povprečje v obdobju vzorčenja

Povprečna vrednost treh zaporednih meritev, pri čemer vsaka traja vsaj 30 minut  (3).

Kadar se odpadni plini iz dveh ali več virov (npr. sušilnikov ali peči) izpuščajo skozi skupni odvodnik, se ravni emisij, povezane z BAT, uporabljajo za skupni izpust iz odvodnika.

Specifične izgube heksana

Ravni emisij, povezane z BAT, ki se nanašajo na specifične izgube heksana, se nanašajo na letna povprečja in se izračunajo z naslednjo enačbo:

Image 3

| pri čemer: | je izguba heksana skupna količina heksana, ki jo je obrat porabil za vsako vrsto semen ali zrn, izražena v kg/leto;
  so surovine skupna količina vsake vrste očiščenih semen ali predelanih zrn, izražena v tonah/leto. |
| --- | --- |

pri čemer:

je izguba heksana skupna količina heksana, ki jo je obrat porabil za vsako vrsto semen ali zrn, izražena v kg/leto;

so surovine skupna količina vsake vrste očiščenih semen ali predelanih zrn, izražena v tonah/leto.

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v vodo

Če ni navedeno drugače, se ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v vodo iz teh zaključkov o BAT nanašajo na koncentracije (masa izpuščenih snovi na prostornino vode), izražene pa so v mg/l.

Ravni emisij, povezane z BAT in izražene kot koncentracije, se nanašajo na dnevne povprečne vrednosti, tj. 24-urne pretočno sorazmerne sestavljene vzorce. Časovno sorazmerni sestavljeni vzorci se lahko uporabijo, če je dokazana zadostna stabilnost pretoka. Namesto tega se lahko odvzamejo naključni vzorci, če je iztok ustrezno zmešan in homogen.

Kar zadeva skupni organski ogljik (TOC), kemijsko potrebo po kisiku (KPK), skupni dušik (TN) in skupni fosfor (TP), izračun povprečne učinkovitosti zmanjšanja emisij iz teh zaključkov o BAT (glej Table 1) temelji na vtoku in iztoku čistilne naprave za odpadno vodo.

Druge ravni okoljske učinkovitosti

Specifični izpust odpadne vode

Okvirne ravni okoljske učinkovitosti, povezane s specifičnim izpustom odpadne vode, se nanašajo na letna povprečja in se izračunajo z naslednjo enačbo:

Image 4

| pri čemer: | je odvajanje odpadne vode skupna količina izpuščene odpadne vode (kot neposredni izpust, posredni izpust in/ali raztros po zemljiščih) iz zadevnih posebnih postopkov v obdobju proizvodnje, izražena v m3/leto, brez hladilne vode in odtekajoče vode, ki se izpuščata ločeno;
  je stopnja aktivnosti skupna količina predelanih proizvodov ali surovin, odvisno od posameznega sektorja, izražena v tonah/leto ali hl/leto. Embalaža ni všteta v težo proizvoda. Surovine so vsi materiali, ki pridejo v napravo in se obdelajo ali predelajo za proizvodnjo hrane ali krme. |
| --- | --- |

pri čemer:

je odvajanje odpadne vode skupna količina izpuščene odpadne vode (kot neposredni izpust, posredni izpust in/ali raztros po zemljiščih) iz zadevnih posebnih postopkov v obdobju proizvodnje, izražena v m3/leto, brez hladilne vode in odtekajoče vode, ki se izpuščata ločeno;

je stopnja aktivnosti skupna količina predelanih proizvodov ali surovin, odvisno od posameznega sektorja, izražena v tonah/leto ali hl/leto. Embalaža ni všteta v težo proizvoda. Surovine so vsi materiali, ki pridejo v napravo in se obdelajo ali predelajo za proizvodnjo hrane ali krme.

Specifična poraba energije

Okvirne ravni okoljske učinkovitosti, povezane s specifično porabo energije, se nanašajo na letna povprečja in se izračunajo z naslednjo enačbo:

Image 5

| pri čemer: | je končna poraba energije skupna količina energije, porabljena v zadevnih posebnih postopkih v obdobju proizvodnje (v obliki toplote in električne energije) in izražena v MWh/leto;
  je stopnja aktivnosti skupna količina predelanih proizvodov ali surovin, odvisno od posameznega sektorja, izražena v tonah/leto ali hl/leto. Embalaža ni všteta v težo proizvoda. Surovine so vsi materiali, ki pridejo v napravo in se obdelajo ali predelajo za proizvodnjo hrane ali krme. |
| --- | --- |

pri čemer:

je končna poraba energije skupna količina energije, porabljena v zadevnih posebnih postopkih v obdobju proizvodnje (v obliki toplote in električne energije) in izražena v MWh/leto;

je stopnja aktivnosti skupna količina predelanih proizvodov ali surovin, odvisno od posameznega sektorja, izražena v tonah/leto ali hl/leto. Embalaža ni všteta v težo proizvoda. Surovine so vsi materiali, ki pridejo v napravo in se obdelajo ali predelajo za proizvodnjo hrane ali krme.

1.   SPLOŠNI ZAKLJUČKI O BAT

1.1   Sistemi okoljskega ravnanja

BAT 1. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je izpopolnitev in izvajanje sistema okoljskega ravnanja, ki vključuje vse naslednje elemente:

| (i) | zavezanost, vodenje in odgovornost vodstva, vključno z višjim vodstvom, za izvajanje učinkovitega sistema okoljskega ravnanja; |
| --- | --- |

(i)

zavezanost, vodenje in odgovornost vodstva, vključno z višjim vodstvom, za izvajanje učinkovitega sistema okoljskega ravnanja;

| (ii) | analizo, ki vključuje določitev okvira organizacije, opredelitev potreb in pričakovanj zainteresiranih strani, opredelitev značilnosti obrata, povezanih z morebitnimi tveganji za okolje (ali zdravje ljudi), ter veljavnih pravnih zahtev v zvezi z okoljem; |
| --- | --- |

(ii)

analizo, ki vključuje določitev okvira organizacije, opredelitev potreb in pričakovanj zainteresiranih strani, opredelitev značilnosti obrata, povezanih z morebitnimi tveganji za okolje (ali zdravje ljudi), ter veljavnih pravnih zahtev v zvezi z okoljem;

| (iii) | oblikovanje okoljske politike, ki vključuje stalno izboljševanje okoljske učinkovitosti obrata; |
| --- | --- |

(iii)

oblikovanje okoljske politike, ki vključuje stalno izboljševanje okoljske učinkovitosti obrata;

| (iv) | določitev ciljev in kazalnikov uspešnosti v zvezi s pomembnimi okoljskimi vidiki, vključno z zagotavljanjem skladnosti z veljavnimi pravnimi zahtevami; |
| --- | --- |

(iv)

določitev ciljev in kazalnikov uspešnosti v zvezi s pomembnimi okoljskimi vidiki, vključno z zagotavljanjem skladnosti z veljavnimi pravnimi zahtevami;

| (v) | načrtovanje in izvajanje potrebnih postopkov in ukrepov (vključno s popravnimi in preventivnimi ukrepi, če so potrebni) za doseganje okoljskih ciljev in preprečevanje okoljskih tveganj; |
| --- | --- |

(v)

načrtovanje in izvajanje potrebnih postopkov in ukrepov (vključno s popravnimi in preventivnimi ukrepi, če so potrebni) za doseganje okoljskih ciljev in preprečevanje okoljskih tveganj;

| (vi) | določitev struktur, vlog in odgovornosti v zvezi z okoljskimi vidiki in cilji ter zagotavljanje potrebnih finančnih in človeških virov; |
| --- | --- |

(vi)

določitev struktur, vlog in odgovornosti v zvezi z okoljskimi vidiki in cilji ter zagotavljanje potrebnih finančnih in človeških virov;

| (vii) | zagotavljanje potrebne usposobljenosti in ozaveščenosti osebja, katerega delo lahko vpliva na okoljsko učinkovitost obrata (npr. z zagotavljanjem informacij in usposabljanjem); |
| --- | --- |

(vii)

zagotavljanje potrebne usposobljenosti in ozaveščenosti osebja, katerega delo lahko vpliva na okoljsko učinkovitost obrata (npr. z zagotavljanjem informacij in usposabljanjem);

| (viii) | notranjo in zunanjo komunikacijo; |
| --- | --- |

(viii)

notranjo in zunanjo komunikacijo;

| (ix) | spodbujanje sodelovanja zaposlenih pri dobrih praksah okoljskega ravnanja; |
| --- | --- |

(ix)

spodbujanje sodelovanja zaposlenih pri dobrih praksah okoljskega ravnanja;

| (x) | oblikovanje in vzdrževanje priročnika za upravljanje in pisnih postopkov za nadzor dejavnosti z znatnim vplivom na okolje in ustreznih evidenc; |
| --- | --- |

(x)

oblikovanje in vzdrževanje priročnika za upravljanje in pisnih postopkov za nadzor dejavnosti z znatnim vplivom na okolje in ustreznih evidenc;

| (xi) | učinkovito operativno načrtovanje in nadzor postopkov; |
| --- | --- |

(xi)

učinkovito operativno načrtovanje in nadzor postopkov;

| (xii) | izvajanje ustreznih programov vzdrževanja; |
| --- | --- |

(xii)

izvajanje ustreznih programov vzdrževanja;

| (xiii) | protokole za pripravljenost in odzivanje na izredne dogodke, vključno s preprečevanjem in/ali zmanjševanjem negativnih vplivov izrednih razmer (na okolje); |
| --- | --- |

(xiii)

protokole za pripravljenost in odzivanje na izredne dogodke, vključno s preprečevanjem in/ali zmanjševanjem negativnih vplivov izrednih razmer (na okolje);

| (xiv) | pri (ponovnem) projektiranju (novega) obrata ali njegovega dela upoštevanje njegovega vpliva na okolje v celotni življenjski dobi, kar vključuje gradnjo, vzdrževanje, obratovanje in razgradnjo; |
| --- | --- |

(xiv)

pri (ponovnem) projektiranju (novega) obrata ali njegovega dela upoštevanje njegovega vpliva na okolje v celotni življenjski dobi, kar vključuje gradnjo, vzdrževanje, obratovanje in razgradnjo;

| (xv) | izvajanje programa spremljanja in merjenja, če je potrebno; informacije so na voljo v referenčnem poročilu o spremljanju emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah; |
| --- | --- |

(xv)

izvajanje programa spremljanja in merjenja, če je potrebno; informacije so na voljo v referenčnem poročilu o spremljanju emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah;

| (xvi) | redno uporabo sektorskih primerjalnih analiz; |
| --- | --- |

(xvi)

redno uporabo sektorskih primerjalnih analiz;

| (xvii) | redno neodvisno (kolikor je izvedljivo) notranjo revizijo in redno neodvisno zunanjo revizijo, da se oceni okoljska učinkovitost in ugotovi, ali je sistem okoljskega ravnanja skladen z načrtovano ureditvijo ter ali se ustrezno izvaja in vzdržuje; |
| --- | --- |

(xvii)

redno neodvisno (kolikor je izvedljivo) notranjo revizijo in redno neodvisno zunanjo revizijo, da se oceni okoljska učinkovitost in ugotovi, ali je sistem okoljskega ravnanja skladen z načrtovano ureditvijo ter ali se ustrezno izvaja in vzdržuje;

| (xviii) | oceno vzrokov neskladnosti, izvajanje popravnih ukrepov v odziv na neskladnosti, pregled učinkovitosti popravnih ukrepov in določitev, ali obstajajo oziroma ali bi se lahko pojavile podobne neskladnosti; |
| --- | --- |

(xviii)

oceno vzrokov neskladnosti, izvajanje popravnih ukrepov v odziv na neskladnosti, pregled učinkovitosti popravnih ukrepov in določitev, ali obstajajo oziroma ali bi se lahko pojavile podobne neskladnosti;

| (xix) | redno pregledovanje sistema okoljskega ravnanja ter njegove stalne ustreznosti, primernosti in učinkovitosti, ki ga izvaja višje vodstvo; |
| --- | --- |

(xix)

redno pregledovanje sistema okoljskega ravnanja ter njegove stalne ustreznosti, primernosti in učinkovitosti, ki ga izvaja višje vodstvo;

| (xx) | spremljanje in upoštevanje razvoja čistejših tehnik. |
| --- | --- |

(xx)

spremljanje in upoštevanje razvoja čistejših tehnik.

BAT za sektor hrane, pijače in mleka je tudi vključitev naslednjih elementov v sistem okoljskega ravnanja:

| (i) | načrta za obvladovanje hrupa (glej BAT 13); |
| --- | --- |

(i)

načrta za obvladovanje hrupa (glej BAT 13);

| (ii) | načrta za obvladovanje vonjav (glej BAT 15); |
| --- | --- |

(ii)

načrta za obvladovanje vonjav (glej BAT 15);

| (iii) | popis porabe vode, energije in surovin ter tokov odpadnih voda in plinov (glej BAT 2); |
| --- | --- |

(iii)

popis porabe vode, energije in surovin ter tokov odpadnih voda in plinov (glej BAT 2);

| (iv) | načrta za energijsko učinkovitost (glej BAT 6a). |
| --- | --- |

(iv)

načrta za energijsko učinkovitost (glej BAT 6a).

Opomba

Z Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostavljen sistem Unije za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), ki je primer sistema okoljskega ravnanja v skladu s temi BAT.

Ustreznost

Raven podrobnosti in stopnja formalizacije sistema okoljskega ravnanja bosta na splošno povezani z naravo, obsegom in kompleksnostjo obrata ter njegovimi morebitnimi vplivi na okolje.

BAT 2. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe virov in zmanjšanje emisij je vzpostavitev, vzdrževanje in redno pregledovanje (tudi ob bistvenih spremembah) popisa porabe vode, energije in surovin ter tokov odpadnih voda in plinov kot del sistema okoljskega ravnanja (glej BAT 1), ki vključuje vse naslednje značilnosti:

| I. | informacije o postopkih proizvodnje hrane, pijače in mleka, vključno s:






  (a) | poenostavljenimi diagrami poteka procesov, ki prikazujejo izvor emisij; |
| --- | --- | --- |

I.

informacije o postopkih proizvodnje hrane, pijače in mleka, vključno s:

(a)

poenostavljenimi diagrami poteka procesov, ki prikazujejo izvor emisij;

| (b) | opisi v proces vključenih tehnik ter tehnik čiščenja odpadnih voda in plinov za preprečevanje ali zmanjševanje emisij, vključno z njihovo učinkovitostjo; |
| --- | --- |

(b)

opisi v proces vključenih tehnik ter tehnik čiščenja odpadnih voda in plinov za preprečevanje ali zmanjševanje emisij, vključno z njihovo učinkovitostjo;

| II. | informacije o porabi in uporabi vode (npr. diagrami poteka in vodne masne bilance) ter opredelitev ukrepov za zmanjšanje porabe vode in količine odpadne vode (glej BAT 7); |
| --- | --- |

II.

informacije o porabi in uporabi vode (npr. diagrami poteka in vodne masne bilance) ter opredelitev ukrepov za zmanjšanje porabe vode in količine odpadne vode (glej BAT 7);

| III. | informacije o količini in značilnostih tokov odpadnih voda, kot so:






  (a) | povprečne vrednosti in spremenljivost pretoka, vrednosti pH in temperature; |
| --- | --- | --- |

III.

informacije o količini in značilnostih tokov odpadnih voda, kot so:

(a)

povprečne vrednosti in spremenljivost pretoka, vrednosti pH in temperature;

| (b) | povprečne vrednosti koncentracije in obremenitve pomembnih onesnaževal/parametrov (npr. TOC ali KPK, vrste dušika, fosfor, klorid, prevodnost) ter njihova spremenljivost; |
| --- | --- |

(b)

povprečne vrednosti koncentracije in obremenitve pomembnih onesnaževal/parametrov (npr. TOC ali KPK, vrste dušika, fosfor, klorid, prevodnost) ter njihova spremenljivost;

| IV. | informacije o značilnostih tokov odpadnih plinov, kot so:






  (a) | povprečne vrednosti in spremenljivost pretoka in temperature; |
| --- | --- | --- |

IV.

informacije o značilnostih tokov odpadnih plinov, kot so:

(a)

povprečne vrednosti in spremenljivost pretoka in temperature;

| (b) | povprečne vrednosti koncentracije in obremenitve pomembnih onesnaževal/parametrov (npr. prah, TVOC, CO, NOX, SOX) ter njihova spremenljivost; |
| --- | --- |

(b)

povprečne vrednosti koncentracije in obremenitve pomembnih onesnaževal/parametrov (npr. prah, TVOC, CO, NOX, SOX) ter njihova spremenljivost;

| (c) | prisotnost drugih snovi, ki lahko vplivajo na sistem za čiščenje odpadnih plinov ali varnost naprave (npr. kisik, vodna para, prah); |
| --- | --- |

(c)

prisotnost drugih snovi, ki lahko vplivajo na sistem za čiščenje odpadnih plinov ali varnost naprave (npr. kisik, vodna para, prah);

| V. | informacije o porabi in uporabi energije, količini uporabljenih surovin, količini in lastnostih nastalih ostankov ter opredelitvi ukrepov za stalno izboljševanje učinkovite rabe virov (glej na primer BAT 6 in BAT 10); |
| --- | --- |

V.

informacije o porabi in uporabi energije, količini uporabljenih surovin, količini in lastnostih nastalih ostankov ter opredelitvi ukrepov za stalno izboljševanje učinkovite rabe virov (glej na primer BAT 6 in BAT 10);

| VI. | opredelitev in izvajanje ustrezne strategije spremljanja za povečanje učinkovitosti rabe virov ob upoštevanju porabe energije, vode in surovin. Spremljanje lahko vključuje ustrezno pogoste neposredne meritve, izračune ali evidentiranje. Spremljanje je razčlenjeno na najustreznejšo raven (npr. na raven procesa ali naprave/obrata). |
| --- | --- |

VI.

opredelitev in izvajanje ustrezne strategije spremljanja za povečanje učinkovitosti rabe virov ob upoštevanju porabe energije, vode in surovin. Spremljanje lahko vključuje ustrezno pogoste neposredne meritve, izračune ali evidentiranje. Spremljanje je razčlenjeno na najustreznejšo raven (npr. na raven procesa ali naprave/obrata).

Ustreznost

Raven podrobnosti popisa bo na splošno povezana z naravo, obsegom in kompleksnostjo obrata ter njegovimi morebitnimi vplivi na okolje.

1.2   Spremljanje

BAT 3. Najboljša razpoložljiva tehnika za zadevne emisije v vodo, kot so opredeljene v popisu tokov odpadnih voda (glej BAT 2), je spremljanje ključnih procesnih parametrov (npr. stalno spremljanje pretoka, vrednosti pH in temperature odpadnih voda) na ključnih lokacijah (npr. ob vtoku v predčiščenje in/ali iztoku iz njega, ob vtoku v končno čiščenje, na točki, kjer emisija zapusti obrat).

BAT 4. Najboljša razpoložljiva tehnika je vsaj tako pogosto spremljanje emisij v vodo, kot je navedeno spodaj, v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

| Snov/parameter | Standardi | Najmanjša pogostost spremljanja  (5) | Spremljanje v povezavi z |
| --- | --- | --- | --- |
| Kemijska potreba po kisiku (KPK)  (6),  (7) | Standard EN ni na voljo | Enkrat na dan  (8) | BAT 12 |
| Skupni dušik (TN)  (6) | Na voljo so različni standardi EN (npr. EN 12260, EN ISO 11905-1) |
| Skupni organski ogljik (TOC)  (6),  (7) | EN 1484 |
| Skupni fosfor (TP)  (6) | Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 6878, EN ISO 15681-1 in -2, EN ISO 11885) |
| Skupne suspendirane trdne snovi  (6) | EN 872 |
| Biokemijska potreba po kisiku (BODn)  (6) | EN 1899-1 | Enkrat na mesec |
| Klorid (Cl-) | Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 10304-1, EN ISO 15682) | Enkrat na mesec | – |

Snov/parameter

Standardi

Najmanjša pogostost spremljanja  (5)

Spremljanje v povezavi z

Kemijska potreba po kisiku (KPK)  (6),  (7)

Standard EN ni na voljo

Enkrat na dan  (8)

BAT 12

Skupni dušik (TN)  (6)

Na voljo so različni standardi EN (npr. EN 12260, EN ISO 11905-1)

Skupni organski ogljik (TOC)  (6),  (7)

EN 1484

Skupni fosfor (TP)  (6)

Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 6878, EN ISO 15681-1 in -2, EN ISO 11885)

Skupne suspendirane trdne snovi  (6)

EN 872

Biokemijska potreba po kisiku (BODn)  (6)

EN 1899-1

Enkrat na mesec

Klorid (Cl-)

Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 10304-1, EN ISO 15682)

Enkrat na mesec

–

BAT 5. Najboljša razpoložljiva tehnika je vsaj tako pogosto spremljanje zajetih emisij v zrak, kot je navedeno spodaj, v skladu s standardi EN.

| Snov/parameter | Sektor | Posebni postopek | Standardi | Najmanjša pogostost spremljanja  (9) | Spremljanje v povezavi z |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prah | Živalska krma | Sušenje zelene krme | EN 13284-1 | Enkrat na tri mesece  (10) | BAT 17 |
| Mletje in hlajenje peletov v proizvodnji krmnih mešanic | Enkrat na leto | BAT 17 |
| Ekstrudiranje suhe hrane za hišne živali | Enkrat na leto | BAT 17 |
| Varjenje piva | Obdelava in predelava sladu in dodatkov | Enkrat na leto | BAT 20 |
| Mlekarne | Postopki sušenja | Enkrat na leto | BAT 23 |
| Mletje žita | Čiščenje in mletje žita | Enkrat na leto | BAT 28 |
| Predelava oljnic in rafiniranje rastlinskega olja | Ravnanje s semeni in njihova priprava, sušenje in hlajenje moke | Enkrat na leto | BAT 31 |
| Proizvodnja škroba | Sušenje škroba, beljakovin in vlaken | BAT 34 |
| Proizvodnja sladkorja | Sušenje pulpe sladkorne pese | Enkrat na mesec  (10) | BAT 36 |
| PM2,5 in PM10 | Proizvodnja sladkorja | Sušenje pulpe sladkorne pese | EN ISO 23210 | Enkrat na leto | BAT 36 |
| Skupni hlapni organski ogljik (TVOC) | Predelava rib in lupinarjev | Prekajevalnice | EN 12619 | Enkrat na leto | BAT 26 |
| Predelava mesa | Prekajevalnice | BAT 29 |
| Predelava oljnic in rafiniranje rastlinskega olja  (11) | – | – |
| Proizvodnja sladkorja | Sušenje pulpe sladkorne pese pri visoki temperaturi | Enkrat na leto | – |
| NOX | Predelava mesa  (12) | Prekajevalnice | EN 14792 | Enkrat na leto | – |
| Proizvodnja sladkorja | Sušenje pulpe sladkorne pese pri visoki temperaturi |
| CO | Predelava mesa  (12) | Prekajevalnice | EN 15058 |
| Proizvodnja sladkorja | Sušenje pulpe sladkorne pese pri visoki temperaturi |
| SOX | Proizvodnja sladkorja | Sušenje pulpe sladkorne pese, če se ne uporablja zemeljski plin | EN 14791 | Dvakrat na leto  (10) | BAT 37 |

Snov/parameter

Sektor

Posebni postopek

Standardi

Najmanjša pogostost spremljanja  (9)

Spremljanje v povezavi z

Prah

Živalska krma

Sušenje zelene krme

EN 13284-1

Enkrat na tri mesece  (10)

BAT 17

Mletje in hlajenje peletov v proizvodnji krmnih mešanic

Enkrat na leto

BAT 17

Ekstrudiranje suhe hrane za hišne živali

Enkrat na leto

BAT 17

Varjenje piva

Obdelava in predelava sladu in dodatkov

Enkrat na leto

BAT 20

Mlekarne

Postopki sušenja

Enkrat na leto

BAT 23

Mletje žita

Čiščenje in mletje žita

Enkrat na leto

BAT 28

Predelava oljnic in rafiniranje rastlinskega olja

Ravnanje s semeni in njihova priprava, sušenje in hlajenje moke

Enkrat na leto

BAT 31

Proizvodnja škroba

Sušenje škroba, beljakovin in vlaken

BAT 34

Proizvodnja sladkorja

Sušenje pulpe sladkorne pese

Enkrat na mesec  (10)

BAT 36

PM2,5 in PM10

Proizvodnja sladkorja

Sušenje pulpe sladkorne pese

EN ISO 23210

Enkrat na leto

BAT 36

Skupni hlapni organski ogljik (TVOC)

Predelava rib in lupinarjev

Prekajevalnice

EN 12619

Enkrat na leto

BAT 26

Predelava mesa

Prekajevalnice

BAT 29

Predelava oljnic in rafiniranje rastlinskega olja  (11)

–

–

Proizvodnja sladkorja

Sušenje pulpe sladkorne pese pri visoki temperaturi

Enkrat na leto

–

NOX

Predelava mesa  (12)

Prekajevalnice

EN 14792

Enkrat na leto

–

Proizvodnja sladkorja

Sušenje pulpe sladkorne pese pri visoki temperaturi

CO

Predelava mesa  (12)

Prekajevalnice

EN 15058

Proizvodnja sladkorja

Sušenje pulpe sladkorne pese pri visoki temperaturi

SOX

Proizvodnja sladkorja

Sušenje pulpe sladkorne pese, če se ne uporablja zemeljski plin

EN 14791

Dvakrat na leto  (10)

BAT 37

1.3   Energijska učinkovitost

BAT 6. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti je uporaba BAT 6a in ustrezne kombinacije skupnih tehnik, navedenih pod tehniko b v spodnji preglednici.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| (a) | Načrt za energijsko učinkovitost | Načrt za energijsko učinkovitost kot del sistema okoljskega ravnanja (glej BAT 1) vključuje opredelitev in izračun specifične porabe energije pri dejavnosti (ali dejavnostih), določitev ključnih kazalnikov uspešnosti na letni osnovi (na primer za specifično porabo energije) ter načrtovanje ciljev rednih izboljšav in s tem povezanih ukrepov. Načrt je prilagojen posebnostim obrata. |
| (b) | Uporaba skupnih tehnik | Med skupnimi tehnikami so:






  — | regulacija in nadzor gorilnika; |

Tehnika

Opis

(a)

Načrt za energijsko učinkovitost

Načrt za energijsko učinkovitost kot del sistema okoljskega ravnanja (glej BAT 1) vključuje opredelitev in izračun specifične porabe energije pri dejavnosti (ali dejavnostih), določitev ključnih kazalnikov uspešnosti na letni osnovi (na primer za specifično porabo energije) ter načrtovanje ciljev rednih izboljšav in s tem povezanih ukrepov. Načrt je prilagojen posebnostim obrata.

(b)

Uporaba skupnih tehnik

Med skupnimi tehnikami so:

—

regulacija in nadzor gorilnika;

| — | soproizvodnja; |
| --- | --- |

—

soproizvodnja;

| — | energijsko učinkoviti motorji; |
| --- | --- |

—

energijsko učinkoviti motorji;

| — | rekuperacija toplote s toplotnimi izmenjevalniki in/ali toplotnimi črpalkami (vključno z mehansko rekompresijo hlapov); |
| --- | --- |

—

rekuperacija toplote s toplotnimi izmenjevalniki in/ali toplotnimi črpalkami (vključno z mehansko rekompresijo hlapov);

| — | razsvetljava; |
| --- | --- |

—

razsvetljava;

| — | zmanjšanje odsoljevanja kotla; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje odsoljevanja kotla;

| — | optimizacija sistemov za distribucijo pare; |
| --- | --- |

—

optimizacija sistemov za distribucijo pare;

| — | predhodno segrevanje kotlovne vode (vključno z uporabo ekonomizerji); |
| --- | --- |

—

predhodno segrevanje kotlovne vode (vključno z uporabo ekonomizerji);

| — | sistemi za vodenje procesov; |
| --- | --- |

—

sistemi za vodenje procesov;

| — | zmanjšanje puščanja sistema stisnjenega zraka; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje puščanja sistema stisnjenega zraka;

| — | zmanjšanje toplotnih izgub z izolacijo; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje toplotnih izgub z izolacijo;

| — | pogoni s spremenljivo hitrostjo; |
| --- | --- |

—

pogoni s spremenljivo hitrostjo;

| — | uparjanje z večkratnim učinkom; |
| --- | --- |

—

uparjanje z večkratnim učinkom;

| — | uporaba sončne energije. |
| --- | --- |

—

uporaba sončne energije.

Nadaljnje posebne tehnike za povečanje energijske učinkovitosti za posamezne sektorje so navedene v oddelkih od 2 do 13 teh zaključkov o BAT.

1.4   Poraba vode in izpust odpadne vode

BAT 7. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje porabe vode in količine izpuščene odpadne vode je uporaba BAT 7a in ene od spodaj navedenih tehnik od b do k ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| Skupne tehnike |
| (a) | Recikliranje in/ali ponovna uporaba vode | Recikliranje in/ali ponovna uporaba tokov vode (s predhodnim čiščenjem vode ali brez njega), na primer za čiščenje, pranje, hlajenje ali za sam postopek. | Morda nista ustrezna zaradi higienskih zahtev in zahtev glede varnosti hrane. |
| (b) | Optimizacija pretoka vode | Uporaba krmilnih naprav, na primer fotocelic, pretočnih ventilov in termostatskih ventilov, za samodejno prilagajanje pretoka vode. |
| (c) | Optimizacija šob in cevi za vodo | Uporaba ustreznega števila in položaja šob; prilagoditev vodnega tlaka. |
| (d) | Ločevanje vodnih tokov | Vodni tokovi, ki jih ni treba očistiti (npr. neonesnažena hladilna voda ali neonesnažena odtekajoča voda), se ločijo od odpadne vode, ki jo je treba očistiti, s čimer se omogoči recikliranje neonesnažene vode. | Ločevanje neonesnažene deževnice morda ni ustrezno v primeru obstoječih sistemov za zbiranje odpadnih voda. |
| Tehnike v zvezi s čiščenjem |
| (e) | Suho čiščenje | Odstranitev čim več ostankov materiala iz surovin in opreme, na primer s stisnjenim zrakom, vakuumskimi sistemi ali lovilci z mrežastim pokrovom, pred čiščenjem s tekočinami. | Splošno ustrezna. |
| (f) | Sistem za čiščenje in pregledovanje cevi | Uporaba sistema, ki ga sestavljajo podajalniki, lovilniki, oprema na stisnjen zrak in izstrelek (v angleščini imenovan tudi „pig“, izdelan npr. iz plastike ali ledene brozge), za čiščenje cevi. Nameščeni so poravnani ventili, ki izstrelku omogočajo, da potuje skozi cevovod ter ločuje proizvod in vodo za izpiranje. |
| (g) | Visokotlačno čiščenje | Brizganje vode pod pritiskom od 15 do 150 barov na površino, ki jo je treba očistiti. | Morda ni ustrezno zaradi zdravstvenih in varnostnih zahtev. |
| (h) | Optimizacija odmerjanja kemikalij in uporabe vode pri čiščenju na mestu proizvodnje (CIP) | Optimizacija zasnove CIP ter merjenja motnosti, prevodnosti, temperature in/ali vrednosti pH za odmerjanje vroče vode in kemikalij, tako da je njihova količina optimalna. | Splošno ustrezna. |
| (i) | Nizkotlačno čiščenje s peno in/ali gelom | Uporaba nizkotlačnega čiščenja sten, tal in/ali površin opreme s peno in/ali gelom. |
| (j) | Optimizirana zasnova in konstrukcija opreme in procesnih območij | Oprema in procesna območja so načrtovana in konstruirana tako, da olajšajo čiščenje. Pri optimizaciji zasnove in konstrukcije se upoštevajo higienske zahteve. |
| (k) | Čimprejšnje čiščenje opreme | Po uporabi opreme se čim prej izvede čiščenje, da se prepreči strjevanje odpadkov. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

Skupne tehnike

(a)

Recikliranje in/ali ponovna uporaba vode

Recikliranje in/ali ponovna uporaba tokov vode (s predhodnim čiščenjem vode ali brez njega), na primer za čiščenje, pranje, hlajenje ali za sam postopek.

Morda nista ustrezna zaradi higienskih zahtev in zahtev glede varnosti hrane.

(b)

Optimizacija pretoka vode

Uporaba krmilnih naprav, na primer fotocelic, pretočnih ventilov in termostatskih ventilov, za samodejno prilagajanje pretoka vode.

(c)

Optimizacija šob in cevi za vodo

Uporaba ustreznega števila in položaja šob; prilagoditev vodnega tlaka.

(d)

Ločevanje vodnih tokov

Vodni tokovi, ki jih ni treba očistiti (npr. neonesnažena hladilna voda ali neonesnažena odtekajoča voda), se ločijo od odpadne vode, ki jo je treba očistiti, s čimer se omogoči recikliranje neonesnažene vode.

Ločevanje neonesnažene deževnice morda ni ustrezno v primeru obstoječih sistemov za zbiranje odpadnih voda.

Tehnike v zvezi s čiščenjem

(e)

Suho čiščenje

Odstranitev čim več ostankov materiala iz surovin in opreme, na primer s stisnjenim zrakom, vakuumskimi sistemi ali lovilci z mrežastim pokrovom, pred čiščenjem s tekočinami.

Splošno ustrezna.

(f)

Sistem za čiščenje in pregledovanje cevi

Uporaba sistema, ki ga sestavljajo podajalniki, lovilniki, oprema na stisnjen zrak in izstrelek (v angleščini imenovan tudi „pig“, izdelan npr. iz plastike ali ledene brozge), za čiščenje cevi. Nameščeni so poravnani ventili, ki izstrelku omogočajo, da potuje skozi cevovod ter ločuje proizvod in vodo za izpiranje.

(g)

Visokotlačno čiščenje

Brizganje vode pod pritiskom od 15 do 150 barov na površino, ki jo je treba očistiti.

Morda ni ustrezno zaradi zdravstvenih in varnostnih zahtev.

(h)

Optimizacija odmerjanja kemikalij in uporabe vode pri čiščenju na mestu proizvodnje (CIP)

Optimizacija zasnove CIP ter merjenja motnosti, prevodnosti, temperature in/ali vrednosti pH za odmerjanje vroče vode in kemikalij, tako da je njihova količina optimalna.

Splošno ustrezna.

(i)

Nizkotlačno čiščenje s peno in/ali gelom

Uporaba nizkotlačnega čiščenja sten, tal in/ali površin opreme s peno in/ali gelom.

(j)

Optimizirana zasnova in konstrukcija opreme in procesnih območij

Oprema in procesna območja so načrtovana in konstruirana tako, da olajšajo čiščenje. Pri optimizaciji zasnove in konstrukcije se upoštevajo higienske zahteve.

(k)

Čimprejšnje čiščenje opreme

Po uporabi opreme se čim prej izvede čiščenje, da se prepreči strjevanje odpadkov.

Nadaljnje posebne tehnike za zmanjšanje porabe vode za posamezne sektorje so navedene v oddelku 6.1 teh zaključkov o BAT.

1.5   Škodljive snovi

BAT 8. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje uporabe škodljivih snovi, na primer pri čiščenju in razkuževanju, je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| (a) | Ustrezna izbira kemikalij za čiščenje in/ali razkužil | Izogibanje uporabi ali čim večje zmanjšanje uporabe kemikalij za čiščenje in/ali razkužil, škodljivih za vodno okolje, zlasti prednostnih snovi, obravnavanih v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (okvirna direktiva o vodah) (1).
  Pri izbiri snovi se upoštevajo higienske zahteve in zahteve glede varnosti hrane. |
| (b) | Ponovna uporaba kemikalij za čiščenje na mestu proizvodnje (clean-in-place – CIP) | Zbiranje in ponovna uporaba kemikalij za čiščenje pri CIP. Pri ponovni uporabi kemikalij za čiščenje se upoštevajo higienske zahteve in zahteve glede varnosti hrane. |
| (c) | Suho čiščenje | Glej BAT 7e. |
| (d) | Optimizirana zasnova in konstrukcija opreme in procesnih območij | Glej BAT 7j. |

Tehnika

Opis

(a)

Ustrezna izbira kemikalij za čiščenje in/ali razkužil

Izogibanje uporabi ali čim večje zmanjšanje uporabe kemikalij za čiščenje in/ali razkužil, škodljivih za vodno okolje, zlasti prednostnih snovi, obravnavanih v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (okvirna direktiva o vodah) (1).

Pri izbiri snovi se upoštevajo higienske zahteve in zahteve glede varnosti hrane.

(b)

Ponovna uporaba kemikalij za čiščenje na mestu proizvodnje (clean-in-place – CIP)

Zbiranje in ponovna uporaba kemikalij za čiščenje pri CIP. Pri ponovni uporabi kemikalij za čiščenje se upoštevajo higienske zahteve in zahteve glede varnosti hrane.

(c)

Suho čiščenje

Glej BAT 7e.

(d)

Optimizirana zasnova in konstrukcija opreme in procesnih območij

Glej BAT 7j.

BAT 9. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje emisij ozonu škodljivih snovi in snovi z velikim potencialom globalnega segrevanja, ki nastajajo pri hlajenju in zamrzovanju, je uporaba hladilnih sredstev brez potenciala tanjšanja ozonskega plašča in z majhnim potencialom globalnega segrevanja.

Opis

Ustrezna hladilna sredstva so voda, ogljikov dioksid ali amoniak.

1.6   Učinkovita raba virov

BAT 10. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovitejšo rabo virov je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| (a) | Anaerobna razgradnja | Obdelava biološko razgradljivih ostankov z mikroorganizmi ob odsotnosti kisika, pri čemer nastajata bioplin in digestat. Bioplin se uporablja kot gorivo, na primer v plinskem motorju ali kotlu. Digestat se lahko uporablja na primer kot izboljševalec tal. | Morda ni ustrezna zaradi količine in/ali narave ostankov. |
| (b) | Uporaba ostankov | Ostanki se uporabljajo na primer kot živalska krma. | Morda ni ustrezna zaradi pravnih zahtev. |
| (c) | Ločevanje ostankov | Ločevanje ostankov, na primer z natančno nameščenimi ščitniki proti škropljenju, zasloni, zavesicami, lovilci, lovilnimi posodami in koriti. | Splošno ustrezna. |
| (d) | Pridobivanje in ponovna uporaba ostankov iz pasterizatorja | Ostanki iz pasterizatorja se vrnejo v mešalno enoto in se tako ponovno uporabijo kot surovine. | Ustrezna samo za tekoča živila. |
| (e) | Pridobivanje fosforja kot struvita | Glej BAT 12g. | Ustrezno samo za tokove odpadnih voda z veliko skupno vsebnostjo fosforja (npr. nad 50 mg/l) in velikim pretokom. |
| (f) | Uporaba odpadne vode za raztros po zemljiščih | Odpadna voda se po ustreznem čiščenju uporablja za raztros po zemljiščih, da se izkoristi vsebnost hranil in/ali porabi voda. | Ustrezna samo, če sta dokazani kmetijska korist in nizka stopnja onesnaženja ter če ni negativnega vpliva na okolje (npr. na tla ter podzemne in površinske vode).
  Ustreznost je lahko omejena zaradi omejene razpoložljivosti ustreznih zemljišč ob obratu.
  Ustreznost je lahko omejena zaradi stanja tal in lokalnih podnebnih razmer (npr. v primeru mokrih ali zamrznjenih polj) ali z zakonodajo. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

(a)

Anaerobna razgradnja

Obdelava biološko razgradljivih ostankov z mikroorganizmi ob odsotnosti kisika, pri čemer nastajata bioplin in digestat. Bioplin se uporablja kot gorivo, na primer v plinskem motorju ali kotlu. Digestat se lahko uporablja na primer kot izboljševalec tal.

Morda ni ustrezna zaradi količine in/ali narave ostankov.

(b)

Uporaba ostankov

Ostanki se uporabljajo na primer kot živalska krma.

Morda ni ustrezna zaradi pravnih zahtev.

(c)

Ločevanje ostankov

Ločevanje ostankov, na primer z natančno nameščenimi ščitniki proti škropljenju, zasloni, zavesicami, lovilci, lovilnimi posodami in koriti.

Splošno ustrezna.

(d)

Pridobivanje in ponovna uporaba ostankov iz pasterizatorja

Ostanki iz pasterizatorja se vrnejo v mešalno enoto in se tako ponovno uporabijo kot surovine.

Ustrezna samo za tekoča živila.

(e)

Pridobivanje fosforja kot struvita

Glej BAT 12g.

Ustrezno samo za tokove odpadnih voda z veliko skupno vsebnostjo fosforja (npr. nad 50 mg/l) in velikim pretokom.

(f)

Uporaba odpadne vode za raztros po zemljiščih

Odpadna voda se po ustreznem čiščenju uporablja za raztros po zemljiščih, da se izkoristi vsebnost hranil in/ali porabi voda.

Ustrezna samo, če sta dokazani kmetijska korist in nizka stopnja onesnaženja ter če ni negativnega vpliva na okolje (npr. na tla ter podzemne in površinske vode).

Ustreznost je lahko omejena zaradi omejene razpoložljivosti ustreznih zemljišč ob obratu.

Ustreznost je lahko omejena zaradi stanja tal in lokalnih podnebnih razmer (npr. v primeru mokrih ali zamrznjenih polj) ali z zakonodajo.

Nadaljnje posebne tehnike za zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odstranjevanje, za posamezne sektorje so navedene v oddelkih 3.3, 4.3 in 5.1 teh zaključkov o BAT.

1.7   Emisije v vodo

BAT 11. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje nenadzorovanih emisij v vodo je zagotavljanje ustrezne vmesne skladiščne zmogljivosti za odpadno vodo.

Opis

Ustrezna vmesna skladiščna zmogljivost se določi z oceno tveganja (ob upoštevanju značilnosti onesnaževal, njihovih učinkov na nadaljnje čiščenje odpadne vode, sprejemnega okolja itd.).

Odpadna voda se iz tega vmesnega skladišča izpusti po sprejetju ustreznih ukrepov (npr. spremljanje, čiščenje, ponovna uporaba).

Ustreznost

Tehnika morda ni ustrezna za obstoječe naprave, in sicer zaradi pomanjkanja prostora in/ali postavitve sistema za zbiranje odpadne vode.

BAT 12. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij v vodo je uporaba ustrezne kombinacije spodaj navedenih tehnik.

| | Tehnika  (14) | Običajna ciljna onesnaževala | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| Predhodno, primarno in splošno čiščenje |
| (a) | Izenačevanje | Vsa onesnaževala | Splošno ustrezna. |
| (b) | Nevtralizacija | Kisline, baze |
| (c) | Fizično ločevanje, na primer grablje, sita, peskolovi, ločevalniki olja/maščob ali primarni usedalniki | Trdni delci, suspendirane trdne snovi, olje/maščoba |
| Aerobna in/ali anaerobna obdelava (sekundarno čiščenje) |
| (d) | Aerobna in/ali anaerobna obdelava (sekundarno čiščenje), na primer postopek z aktivnim blatom, aerobna laguna, proces v anaerobnem reaktorju z granulirano biomaso, v katerem odpadna voda teče od spodaj navzgor (Upflow Anaerobic Sludge Blanket – UASB), anaerobni kontaktni proces, membranski bioreaktor | Biološko razgradljive organske spojine | Splošno ustrezna. |
| Odstranjevanje dušika |
| (e) | Nitrifikacija in/ali denitrifikacija | Skupni dušik, amonij/amoniak | V primeru visokih koncentracij klorida (npr. nad 10 g/l) nitrifikacija morda ni ustrezna.
  Nitrifikacija morda ni ustrezna, če je temperatura odpadne vode nizka (npr. pod 12 °C). |
| (f) | Delna nitritacija – anaerobna oksidacija amonija | Morda ni ustrezna, če je temperatura odpadne vode nizka. |
| Pridobivanje in/ali odstranjevanje fosforja |
| (g) | Pridobivanje fosforja kot struvita | Skupni fosfor | Ustrezno samo za tokove odpadnih voda z veliko skupno vsebnostjo fosforja (npr. nad 50 mg/l) in velikim pretokom. |
| (h) | Obarjanje | Splošno ustrezna. |
| (i) | Izboljšano biološko odstranjevanje fosforja |
| Dokončno odstranjevanje trdnih snovi |
| (j) | Koagulacija in flokulacija | Suspendirane trdne snovi | Splošno ustrezna. |
| (k) | Sedimentacija |
| (l) | Filtracija (npr. peščena filtracija, mikrofiltracija, ultrafiltracija) |
| (m) | Flotacija |

Tehnika  (14)

Običajna ciljna onesnaževala

Ustreznost

Predhodno, primarno in splošno čiščenje

(a)

Izenačevanje

Vsa onesnaževala

Splošno ustrezna.

(b)

Nevtralizacija

Kisline, baze

(c)

Fizično ločevanje, na primer grablje, sita, peskolovi, ločevalniki olja/maščob ali primarni usedalniki

Trdni delci, suspendirane trdne snovi, olje/maščoba

Aerobna in/ali anaerobna obdelava (sekundarno čiščenje)

(d)

Aerobna in/ali anaerobna obdelava (sekundarno čiščenje), na primer postopek z aktivnim blatom, aerobna laguna, proces v anaerobnem reaktorju z granulirano biomaso, v katerem odpadna voda teče od spodaj navzgor (Upflow Anaerobic Sludge Blanket – UASB), anaerobni kontaktni proces, membranski bioreaktor

Biološko razgradljive organske spojine

Splošno ustrezna.

Odstranjevanje dušika

(e)

Nitrifikacija in/ali denitrifikacija

Skupni dušik, amonij/amoniak

V primeru visokih koncentracij klorida (npr. nad 10 g/l) nitrifikacija morda ni ustrezna.

Nitrifikacija morda ni ustrezna, če je temperatura odpadne vode nizka (npr. pod 12 °C).

(f)

Delna nitritacija – anaerobna oksidacija amonija

Morda ni ustrezna, če je temperatura odpadne vode nizka.

Pridobivanje in/ali odstranjevanje fosforja

(g)

Pridobivanje fosforja kot struvita

Skupni fosfor

Ustrezno samo za tokove odpadnih voda z veliko skupno vsebnostjo fosforja (npr. nad 50 mg/l) in velikim pretokom.

(h)

Obarjanje

Splošno ustrezna.

(i)

Izboljšano biološko odstranjevanje fosforja

Dokončno odstranjevanje trdnih snovi

(j)

Koagulacija in flokulacija

Suspendirane trdne snovi

Splošno ustrezna.

(k)

Sedimentacija

(l)

Filtracija (npr. peščena filtracija, mikrofiltracija, ultrafiltracija)

(m)

Flotacija

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v vodo, navedene v Table 1, se uporabljajo za neposredne emisije v sprejemno vodno telo.

Ravni emisij, povezane z BAT, veljajo na točki, kjer emisije zapustijo obrat.

Preglednica 1

Ravni emisij, povezane z BAT, za neposredne emisije v sprejemno vodno telo

| Parameter | RAVNI EMISIJ, POVEZANE Z BAT  (15),  (16) (dnevno povprečje) |
| --- | --- |
| Kemijska potreba po kisiku (KPK)  (17),  (18) | 25–100 mg/l  (19) |
| Skupne suspendirane trdne snovi (TSS) | 4–50 mg/l  (20) |
| Skupni dušik (TN) | 2–20 mg/l  (21),  (22) |
| Skupni fosfor (TP) | 0,2–2 mg/l  (23) |

Parameter

RAVNI EMISIJ, POVEZANE Z BAT  (15),  (16) (dnevno povprečje)

Kemijska potreba po kisiku (KPK)  (17),  (18)

25–100 mg/l  (19)

Skupne suspendirane trdne snovi (TSS)

4–50 mg/l  (20)

Skupni dušik (TN)

2–20 mg/l  (21),  (22)

Skupni fosfor (TP)

0,2–2 mg/l  (23)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 4.

1.8   Hrup

BAT 13. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali, kadar to ni mogoče, zmanjšanje emisij hrupa je vzpostavitev, izvajanje in redno pregledovanje načrta za obvladovanje hrupa v okviru sistema okoljskega ravnanja (glej BAT 1), ki vključuje vse naslednje elemente:

| — | protokol, ki vsebuje ukrepe in roke; |
| --- | --- |

—

protokol, ki vsebuje ukrepe in roke;

| — | protokol za spremljanje emisij hrupa; |
| --- | --- |

—

protokol za spremljanje emisij hrupa;

| — | protokol za odziv na ugotovljene incidente, povezane s hrupom, na primer pritožbe; |
| --- | --- |

—

protokol za odziv na ugotovljene incidente, povezane s hrupom, na primer pritožbe;

| — | program za zmanjšanje hrupa, namenjen opredelitvi virov, merjenju/oceni izpostavljenosti hrupu in vibracijam, opredelitvi prispevkov iz virov in izvajanju ukrepov za preprečevanje in/ali zmanjšanje hrupa. |
| --- | --- |

—

program za zmanjšanje hrupa, namenjen opredelitvi virov, merjenju/oceni izpostavljenosti hrupu in vibracijam, opredelitvi prispevkov iz virov in izvajanju ukrepov za preprečevanje in/ali zmanjšanje hrupa.

Ustreznost

BAT 13 je ustrezna le za primere, v katerih se pričakuje in/ali je dokazana obremenitev občutljivih sprejemnikov s hrupom.

BAT 14. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje, ali kadar to ni mogoče, zmanjšanje emisij hrupa je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| (a) | Ustrezna lokacija opreme in stavb | Ravni hrupa se lahko zmanjšajo s povečanjem razdalje med onesnaževalcem in sprejemnikom, z uporabo stavb kot protihrupne zaščite in s premestitvijo izhodov iz stavb ali vhodov vanje. | Pri obstoječih napravah premestitev opreme in izhodov iz stavbe ali vhodov vanjo morda ni ustrezna zaradi pomanjkanja prostora in/ali previsokih stroškov. |
| (b) | Operativni ukrepi | Med njimi so:






  (i) | izboljšano pregledovanje in vzdrževanje opreme; |

Tehnika

Opis

Ustreznost

(a)

Ustrezna lokacija opreme in stavb

Ravni hrupa se lahko zmanjšajo s povečanjem razdalje med onesnaževalcem in sprejemnikom, z uporabo stavb kot protihrupne zaščite in s premestitvijo izhodov iz stavb ali vhodov vanje.

Pri obstoječih napravah premestitev opreme in izhodov iz stavbe ali vhodov vanjo morda ni ustrezna zaradi pomanjkanja prostora in/ali previsokih stroškov.

(b)

Operativni ukrepi

Med njimi so:

(i)

izboljšano pregledovanje in vzdrževanje opreme;

| (ii) | zapiranje vrat in oken zaprtih prostorov, če je to mogoče; |
| --- | --- |

(ii)

zapiranje vrat in oken zaprtih prostorov, če je to mogoče;

| (iii) | upravljanje opreme s strani izkušenega osebja; |
| --- | --- |

(iii)

upravljanje opreme s strani izkušenega osebja;

| (iv) | izogibanje hrupnim dejavnostim v nočnem času, če je to mogoče; |
| --- | --- |

(iv)

izogibanje hrupnim dejavnostim v nočnem času, če je to mogoče;

| (v) | določbe za obvladovanje hrupa, na primer med vzdrževalnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(v)

določbe za obvladovanje hrupa, na primer med vzdrževalnimi dejavnostmi.

Splošno ustrezna.

(c)

Tiha oprema

To vključuje tihe kompresorje, črpalke in ventilatorje.

(d)

Oprema za obvladovanje hrupa

Ta vključuje:

| (i) | opremo za zmanjševanje hrupa; |
| --- | --- |

(i)

opremo za zmanjševanje hrupa;

| (ii) | izolacijo opreme; |
| --- | --- |

(ii)

izolacijo opreme;

| (iii) | zagraditev hrupne opreme; |
| --- | --- |

(iii)

zagraditev hrupne opreme;

| (iv) | zvočno izolacijo stavb. |
| --- | --- |

(iv)

zvočno izolacijo stavb.

Morda ni ustrezna za obstoječe naprave zaradi pomanjkanja prostora.

(e)

Dušenje hrupa

Namestitev ovir med onesnaževalce in sprejemnike (npr. zaščitnih zidov, nasipov in stavb).

Ustrezno samo za obstoječe naprave, saj bi moralo projektiranje novih naprav odpraviti potrebo po tej tehniki. V primeru obstoječih naprav namestitev ovir morda ni ustrezna zaradi pomanjkanja prostora.

1.9   Vonjave

BAT 15. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje, ali kadar to ni mogoče, zmanjšanje emisij vonjav je vzpostavitev, izvajanje in redno pregledovanje načrta za obvladovanje vonjav v okviru sistema okoljskega ravnanja (glej BAT 1), ki vključuje vse naslednje elemente:

| — | protokol, ki vsebuje ukrepe in roke; |
| --- | --- |

—

protokol, ki vsebuje ukrepe in roke;

| — | protokol za spremljanje vonjav. Dopolni se lahko z meritvami/oceno izpostavljenosti vonjavam ali oceno učinka vonjav; |
| --- | --- |

—

protokol za spremljanje vonjav. Dopolni se lahko z meritvami/oceno izpostavljenosti vonjavam ali oceno učinka vonjav;

| — | protokol za odziv na ugotovljene incidente, povezane z vonjavami, na primer pritožbe; |
| --- | --- |

—

protokol za odziv na ugotovljene incidente, povezane z vonjavami, na primer pritožbe;

| — | program za preprečevanje in zmanjšanje vonjav, namenjen opredelitvi virov, merjenju/oceni izpostavljenosti vonjavam, opredelitvi prispevkov iz virov in izvajanju ukrepov za preprečevanje in/ali zmanjšanje vonjav. |
| --- | --- |

—

program za preprečevanje in zmanjšanje vonjav, namenjen opredelitvi virov, merjenju/oceni izpostavljenosti vonjavam, opredelitvi prispevkov iz virov in izvajanju ukrepov za preprečevanje in/ali zmanjšanje vonjav.

Ustreznost

BAT 15 je ustrezna le za primere, v katerih se pričakuje in/ali je dokazana obremenitev občutljivih sprejemnikov z vonjavami.

2.   ZAKLJUČKI O BAT ZA ŽIVALSKO KRMO

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo za živalsko krmo. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

2.1   Energijska učinkovitost

2.1.1   Krmna mešanica/hrana za hišne živali

Splošne tehnike za povečanje energijske učinkovitosti so navedene v oddelku 1.3 teh zaključkov o BAT. Okvirne ravni okoljske učinkovitosti so navedene v spodnji preglednici.

Preglednica2

Okvirne ravni okoljske učinkovitosti za specifično porabo energije

| Proizvod | Enota | Specifična poraba energije
  (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Krmna mešanica | MWh/tono proizvodov | 0,01–0,10  (24),  (25),  (26) |
| Suha hrana za hišne živali | 0,39–0,50 |
| Mokra hrana za hišne živali | 0,33–0,85 |

Proizvod

Enota

Specifična poraba energije

(letno povprečje)

Krmna mešanica

MWh/tono proizvodov

0,01–0,10  (24),  (25),  (26)

Suha hrana za hišne živali

0,39–0,50

Mokra hrana za hišne živali

0,33–0,85

2.1.2   Zelena krma

BAT 16. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti pri predelavi zelene krme je uporaba ustrezne kombinacije tehnik iz BAT 6 in spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| (a) | Uporaba predhodno posušene krme | Uporaba krme, ki je bila predhodno posušena (npr. s predhodnim venenjem na ravni površini). | Ni ustrezna v primeru mokrega postopka. |
| (b) | Recikliranje odpadnih plinov iz sušilnika | Vbrizgavanje odpadnega plina iz ciklonskega ločevalnika v gorilnik sušilnika. | Splošno ustrezna. |
| (c) | Uporaba odpadne toplote za predhodno sušenje | Toplota izhodne pare iz visokotemperaturnih sušilnikov se uporablja za predhodno sušenje vse zelene krme ali njenega dela. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

(a)

Uporaba predhodno posušene krme

Uporaba krme, ki je bila predhodno posušena (npr. s predhodnim venenjem na ravni površini).

Ni ustrezna v primeru mokrega postopka.

(b)

Recikliranje odpadnih plinov iz sušilnika

Vbrizgavanje odpadnega plina iz ciklonskega ločevalnika v gorilnik sušilnika.

Splošno ustrezna.

(c)

Uporaba odpadne toplote za predhodno sušenje

Toplota izhodne pare iz visokotemperaturnih sušilnikov se uporablja za predhodno sušenje vse zelene krme ali njenega dela.

2.2   Poraba vode in izpust odpadne vode

Splošne tehnike za zmanjšanje porabe vode in količine izpuščene odpadne vode so navedene v oddelku 1.4 teh zaključkov o BAT. Okvirna raven okoljske učinkovitosti je predstavljena v spodnji preglednici.

Preglednica 3

Okvirna raven okoljske učinkovitosti za specifični izpust odpadne vode

| Proizvod | Enota | Specifični izpust odpadne vode
  (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Mokra hrana za hišne živali | m3/tono proizvodov | 1,3–2,4 |

Proizvod

Enota

Specifični izpust odpadne vode

(letno povprečje)

Mokra hrana za hišne živali

m3/tono proizvodov

1,3–2,4

2.3   Emisije v zrak

BAT 17. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij prahu v zrak je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| (a) | Vrečasti filter | Glej oddelek14.2. | Morda ni ustrezna za zmanjšanje emisij lepljivega prahu. |
| (b) | Ciklonski ločevalnik | Splošno ustrezna. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

(a)

Vrečasti filter

Glej oddelek14.2.

Morda ni ustrezna za zmanjšanje emisij lepljivega prahu.

(b)

Ciklonski ločevalnik

Splošno ustrezna.

Preglednica 4

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije prahu v zrak iz mletja in hlajenja peletov v proizvodnji krmnih mešanic

| Parameter | Posebni postopek | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nove naprave | Obstoječe naprave |
| Prah | Mletje | mg/Nm3 | < 2–5 | < 2–10 |
| Hlajenje peletov | < 2–20 |

Parameter

Posebni postopek

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(povprečje v obdobju vzorčenja)

Nove naprave

Obstoječe naprave

Prah

Mletje

mg/Nm3

< 2–5

< 2–10

Hlajenje peletov

< 2–20

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 5.

3.   ZAKLJUČKI O BAT ZA VARJENJE PIVA

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo za varjenje piva. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

3.1   Energijska učinkovitost

BAT 18. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti je uporaba ustrezne kombinacije tehnik iz BAT 6 in spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| (a) | Drozganje pri višjih temperaturah | Drozganje zrn se izvaja pri temperaturi približno 60 °C, s čimer se zmanjša uporaba hladne vode. | Morda ni ustrezna zaradi specifikacij proizvoda. |
| (b) | Znižanje stopnje uparjanja med hmeljenjem sladice | Stopnja uparjanja se lahko zniža z 10 % na približno 4 % na uro (npr. s sistemi za dvostopenjsko hmeljenje, dinamičnim nizkotlačnim hmeljenjem). |
| (c) | Zvišanje stopnje varjenja piva z visoko gostoto | Proizvodnja zgoščene sladice, s čimer se zmanjša njena prostornina in s tem prihrani energija. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

(a)

Drozganje pri višjih temperaturah

Drozganje zrn se izvaja pri temperaturi približno 60 °C, s čimer se zmanjša uporaba hladne vode.

Morda ni ustrezna zaradi specifikacij proizvoda.

(b)

Znižanje stopnje uparjanja med hmeljenjem sladice

Stopnja uparjanja se lahko zniža z 10 % na približno 4 % na uro (npr. s sistemi za dvostopenjsko hmeljenje, dinamičnim nizkotlačnim hmeljenjem).

(c)

Zvišanje stopnje varjenja piva z visoko gostoto

Proizvodnja zgoščene sladice, s čimer se zmanjša njena prostornina in s tem prihrani energija.

Preglednica 5

Okvirna raven okoljske učinkovitosti za specifično porabo energije

| Enota | Specifična poraba energije
  (letno povprečje) |
| --- | --- |
| MWh/hl proizvodov | 0,02–0,05 |

Enota

Specifična poraba energije

(letno povprečje)

MWh/hl proizvodov

0,02–0,05

3.2   Poraba vode in izpust odpadne vode

Splošne tehnike za zmanjšanje porabe vode in količine izpuščene odpadne vode so navedene v oddelku 1.4 teh zaključkov o BAT. Okvirna raven okoljske učinkovitosti je predstavljena v spodnji preglednici.

Preglednica 6

Okvirna raven okoljske učinkovitosti za specifični izpust odpadne vode

| Enota | Specifični izpust odpadne vode
  (letno povprečje) |
| --- | --- |
| m3/hl proizvodov | 0,15–0,50 |

Enota

Specifični izpust odpadne vode

(letno povprečje)

m3/hl proizvodov

0,15–0,50

3.3   Odpadki

BAT 19. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odstranjevanje, je uporaba ene od ali obeh spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| (a) | Pridobivanje in (ponovna) uporaba kvasa po fermentaciji | Po fermentaciji se kvasovke zberejo in jih je mogoče delno ponovno uporabiti v postopku fermentacije in/ali se lahko nadalje uporabijo za več namenov, na primer kot živalska krma, v farmacevtski industriji, kot živilska sestavina ali v anaerobni čistilni napravi za odpadno vodo za proizvodnjo bioplina. |
| (b) | Pridobivanje in (ponovna) uporaba naravnega filtrirnega materiala | Po kemični, encimski ali toplotni obdelavi se lahko naravni filtrirni material (npr. diatomejska zemlja) delno ponovno uporabi v filtrirnem postopku. Uporabi se lahko tudi na primer kot izboljševalec tal. |

Tehnika

Opis

(a)

Pridobivanje in (ponovna) uporaba kvasa po fermentaciji

Po fermentaciji se kvasovke zberejo in jih je mogoče delno ponovno uporabiti v postopku fermentacije in/ali se lahko nadalje uporabijo za več namenov, na primer kot živalska krma, v farmacevtski industriji, kot živilska sestavina ali v anaerobni čistilni napravi za odpadno vodo za proizvodnjo bioplina.

(b)

Pridobivanje in (ponovna) uporaba naravnega filtrirnega materiala

Po kemični, encimski ali toplotni obdelavi se lahko naravni filtrirni material (npr. diatomejska zemlja) delno ponovno uporabi v filtrirnem postopku. Uporabi se lahko tudi na primer kot izboljševalec tal.

3.4   Emisije v zrak

BAT 20. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij prahu v zrak je uporaba vrečastega filtra ali ciklonskega ločevalnika in vrečastega filtra.

Opis

Glej oddelek14.2.

Preglednica 7

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije prahu v zrak iz obdelave in predelave sladu in dodatkov

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Nove naprave | Obstoječe naprave |
| Prah | mg/Nm3 | < 2–5 | < 2–10 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(povprečje v obdobju vzorčenja)

Nove naprave

Obstoječe naprave

Prah

mg/Nm3

< 2–5

< 2–10

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 5.

4.   ZAKLJUČKI O BAT ZA MLEKARNE

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo za mlekarne. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

4.1   Energijska učinkovitost

BAT 21. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti je uporaba ustrezne kombinacije tehnik iz BAT 6 in spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| (a) | Delna homogenizacija mleka | Smetana se homogenizira skupaj z majhnim deležem posnetega mleka. Velikost homogenizatorja je mogoče znatno zmanjšati, s čimer se prihrani energija. |
| (b) | Energijsko učinkovit homogenizator | Delovni tlak homogenizatorja se zniža z optimizirano zasnovo, s čimer se zmanjša tudi s tem povezana potreba po električni energiji za pogon sistema. |
| (c) | Uporaba kontinuirnih pasterizatorjev | Uporabljajo se pretočni toplotni izmenjevalniki (npr. cevni, ploščni in okvirni). Trajanje pasterizacije je precej krajše kot pri šaržnih sistemih. |
| (d) | Regenerativna izmenjava toplote pri pasterizaciji | Mleko, ki se dovaja, se predhodno segreje z vročim mlekom, ki zapušča del za pasterizacijo. |
| (e) | Obdelava mleka pri ultravisoki temperaturi (UHT) brez vmesne pasterizacije | Mleko, obdelano pri ultravisoki temperaturi, se iz surovega mleka proizvede v enem koraku, zato za pasterizacijo ni potrebna energija. |
| (f) | Večstopenjsko sušenje pri proizvodnji prahu | Postopek sušenja z razprševanjem se uporablja v kombinaciji s sušilnikom nižje v verigi, na primer s sušilnikom s fluidizirano plastjo. |
| (g) | Predhodno hlajenje ledene vode | Kadar se uporablja ledena voda, se ledena voda, ki se vrača, predhodno ohladi (npr. s ploščnim toplotnim izmenjevalnikom) pred končnim hlajenjem v posodi za zbiranje ledene vode s spiralnim uparjalnikom. |

Tehnika

Opis

(a)

Delna homogenizacija mleka

Smetana se homogenizira skupaj z majhnim deležem posnetega mleka. Velikost homogenizatorja je mogoče znatno zmanjšati, s čimer se prihrani energija.

(b)

Energijsko učinkovit homogenizator

Delovni tlak homogenizatorja se zniža z optimizirano zasnovo, s čimer se zmanjša tudi s tem povezana potreba po električni energiji za pogon sistema.

(c)

Uporaba kontinuirnih pasterizatorjev

Uporabljajo se pretočni toplotni izmenjevalniki (npr. cevni, ploščni in okvirni). Trajanje pasterizacije je precej krajše kot pri šaržnih sistemih.

(d)

Regenerativna izmenjava toplote pri pasterizaciji

Mleko, ki se dovaja, se predhodno segreje z vročim mlekom, ki zapušča del za pasterizacijo.

(e)

Obdelava mleka pri ultravisoki temperaturi (UHT) brez vmesne pasterizacije

Mleko, obdelano pri ultravisoki temperaturi, se iz surovega mleka proizvede v enem koraku, zato za pasterizacijo ni potrebna energija.

(f)

Večstopenjsko sušenje pri proizvodnji prahu

Postopek sušenja z razprševanjem se uporablja v kombinaciji s sušilnikom nižje v verigi, na primer s sušilnikom s fluidizirano plastjo.

(g)

Predhodno hlajenje ledene vode

Kadar se uporablja ledena voda, se ledena voda, ki se vrača, predhodno ohladi (npr. s ploščnim toplotnim izmenjevalnikom) pred končnim hlajenjem v posodi za zbiranje ledene vode s spiralnim uparjalnikom.

Preglednica 8

Okvirne ravni okoljske učinkovitosti za specifično porabo energije

| Glavni proizvod (najmanj 80 % proizvodnje) | Enota | Specifična poraba energije (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Tržno mleko | MWh/tono surovin | 0,1–0,6 |
| Sir | 0,10–0,22  (27) |
| Prah | 0,2–0,5 |
| Fermentirano mleko | 0,2–1,6 |

Glavni proizvod (najmanj 80 % proizvodnje)

Enota

Specifična poraba energije (letno povprečje)

Tržno mleko

MWh/tono surovin

0,1–0,6

Sir

0,10–0,22  (27)

Prah

0,2–0,5

Fermentirano mleko

0,2–1,6

4.2   Poraba vode in izpust odpadne vode

Splošne tehnike za zmanjšanje porabe vode in količine izpuščene odpadne vode so navedene v oddelku 1.4 teh zaključkov o BAT. Okvirne ravni okoljske učinkovitosti so navedene v spodnji preglednici.

Preglednica 9

Okvirne ravni okoljske učinkovitosti za specifični izpust odpadne vode

| Glavni proizvod (najmanj 80 % proizvodnje) | Enota | Specifični izpust odpadne vode (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Tržno mleko | m3/tono surovin | 0,3–3,0 |
| Sir | 0,75–2,5 |
| Prah | 1,2–2,7 |

Glavni proizvod (najmanj 80 % proizvodnje)

Enota

Specifični izpust odpadne vode (letno povprečje)

Tržno mleko

m3/tono surovin

0,3–3,0

Sir

0,75–2,5

Prah

1,2–2,7

4.3   Odpadki

BAT 22. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odstranjevanje, je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| Tehnike v zvezi z uporabo centrifug |
| (a) | Optimizirano delovanje centrifug | Delovanje centrifug v skladu z njihovimi specifikacijami, da se čim bolj zmanjša izločanje proizvoda. |
| Tehnike v zvezi s proizvodnjo masla |
| (b) | Spiranje grelnika za smetano s posnetim mlekom ali vodo | Spiranje grelnika za smetano s posnetim mlekom ali vodo, ki se nato pred čiščenjem zbere in ponovno uporabi. |
| Tehnike v zvezi s proizvodnjo sladoleda |
| (c) | Neprekinjeno zamrzovanje sladoleda | Neprekinjeno zamrzovanje sladoleda z optimiziranimi postopki zagona in krmilnimi zankami, ki zmanjšujejo pogostost zaustavitev. |
| Tehnike v zvezi s proizvodnjo sira |
| (d) | Zmanjšanje nastajanja kisle sirotke na najmanjšo količino | Sirotka, ki nastaja pri proizvodnji kislih sirov (npr. zrnatega sira, skute in mozzarelle), se obdela čim hitreje, da se zmanjša nastajanje mlečne kisline. |
| (e) | Pridobivanje in uporaba sirotke | Sirotka se pridobiva (po potrebi s tehnikami, kot sta uparjanje ali membranska filtracija) in uporabi, na primer za proizvodnjo sirotke v prahu, demineralizirane sirotke v prahu, beljakovinskih koncentratov sirotke ali laktoze. Sirotka in koncentrati iz sirotke se lahko uporabljajo tudi kot živalska krma ali kot vir ogljika v napravi za pridobivanje bioplina. |

Tehnika

Opis

Tehnike v zvezi z uporabo centrifug

(a)

Optimizirano delovanje centrifug

Delovanje centrifug v skladu z njihovimi specifikacijami, da se čim bolj zmanjša izločanje proizvoda.

Tehnike v zvezi s proizvodnjo masla

(b)

Spiranje grelnika za smetano s posnetim mlekom ali vodo

Spiranje grelnika za smetano s posnetim mlekom ali vodo, ki se nato pred čiščenjem zbere in ponovno uporabi.

Tehnike v zvezi s proizvodnjo sladoleda

(c)

Neprekinjeno zamrzovanje sladoleda

Neprekinjeno zamrzovanje sladoleda z optimiziranimi postopki zagona in krmilnimi zankami, ki zmanjšujejo pogostost zaustavitev.

Tehnike v zvezi s proizvodnjo sira

(d)

Zmanjšanje nastajanja kisle sirotke na najmanjšo količino

Sirotka, ki nastaja pri proizvodnji kislih sirov (npr. zrnatega sira, skute in mozzarelle), se obdela čim hitreje, da se zmanjša nastajanje mlečne kisline.

(e)

Pridobivanje in uporaba sirotke

Sirotka se pridobiva (po potrebi s tehnikami, kot sta uparjanje ali membranska filtracija) in uporabi, na primer za proizvodnjo sirotke v prahu, demineralizirane sirotke v prahu, beljakovinskih koncentratov sirotke ali laktoze. Sirotka in koncentrati iz sirotke se lahko uporabljajo tudi kot živalska krma ali kot vir ogljika v napravi za pridobivanje bioplina.

4.4   Emisije v zrak

BAT 23. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij prahu v zrak iz sušenja je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| (a) | Vrečasti filter | Glej oddelek14.2. | Morda ni ustrezna za zmanjšanje emisij lepljivega prahu. |
| (b) | Ciklonski ločevalnik | Splošno ustrezna. |
| (c) | Mokri pralnik |

Tehnika

Opis

Ustreznost

(a)

Vrečasti filter

Glej oddelek14.2.

Morda ni ustrezna za zmanjšanje emisij lepljivega prahu.

(b)

Ciklonski ločevalnik

Splošno ustrezna.

(c)

Mokri pralnik

Preglednica 10

Raven emisij, povezana z BAT, za zajete emisije prahu v zrak iz sušenja

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT (povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Prah | mg/Nm3 | < 2–10  (28) |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT (povprečje v obdobju vzorčenja)

Prah

mg/Nm3

< 2–10  (28)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 5.

5.   ZAKLJUČKI O BAT ZA PROIZVODNJO ETANOLA

Zaključek o BAT iz tega oddelka se uporablja za proizvodnjo etanola. Uporablja se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

5.1   Odpadki

BAT 24. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odstranjevanje, je pridobivanje in (ponovna) uporaba kvasa po fermentaciji.

Opis

Glej BAT 19a. Kvasa ni mogoče pridobivati, če se droži uporabljajo kot živalska krma.

6.   ZAKLJUČKI O BAT ZA PREDELAVO RIB IN LUPINARJEV

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo za predelavo rib in lupinarjev. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

6.1   Poraba vode in izpust odpadne vode

BAT 25. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje porabe vode in količine izpuščene odpadne vode je uporaba ustrezne kombinacije tehnik iz BAT 7 in spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| (a) | Odstranjevanje maščobe in notranjih organov z vakuumom | Uporaba vakuumskega izsesavanja namesto vode za odstranjevanje maščobe in notranjih organov iz rib. |
| (b) | Suhi transport maščobe, notranjih organov, kože in filetov | Uporaba transportnih trakov namesto vode. |

Tehnika

Opis

(a)

Odstranjevanje maščobe in notranjih organov z vakuumom

Uporaba vakuumskega izsesavanja namesto vode za odstranjevanje maščobe in notranjih organov iz rib.

(b)

Suhi transport maščobe, notranjih organov, kože in filetov

Uporaba transportnih trakov namesto vode.

6.2   Emisije v zrak

BAT 26. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij organskih spojin v zrak iz dimljenja rib je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| (a) | Biofilter | Tok odpadnih plinov prehaja skozi plast organskega materiala (kot so šota, resje, korenine, drevesna skorja, kompost, les iglavcev in različne kombinacije) ali nekaterega inertnega materiala (kot so glina, aktivno oglje in poliuretan), pri čemer naravno prisotni mikroorganizmi organske (in nekatere anorganske) sestavine spremenijo v ogljikov dioksid, vodo, druge metabolite in biomaso. |
| (b) | Toplotna oksidacija | Glej oddelek14.2. |
| (c) | Netoplotna plazemska obdelava |
| (d) | Mokri pralnik | Glej oddelek14.2.
  Pri predhodni obdelavi se običajno uporabi elektrostatični filter. |
| (e) | Uporaba prečiščenega dima | Dim, ki nastane iz očiščenih primarnih dimnih kondenzatov, se uporabi za dimljenje proizvoda v dimnici. |

Tehnika

Opis

(a)

Biofilter

Tok odpadnih plinov prehaja skozi plast organskega materiala (kot so šota, resje, korenine, drevesna skorja, kompost, les iglavcev in različne kombinacije) ali nekaterega inertnega materiala (kot so glina, aktivno oglje in poliuretan), pri čemer naravno prisotni mikroorganizmi organske (in nekatere anorganske) sestavine spremenijo v ogljikov dioksid, vodo, druge metabolite in biomaso.

(b)

Toplotna oksidacija

Glej oddelek14.2.

(c)

Netoplotna plazemska obdelava

(d)

Mokri pralnik

Glej oddelek14.2.

Pri predhodni obdelavi se običajno uporabi elektrostatični filter.

(e)

Uporaba prečiščenega dima

Dim, ki nastane iz očiščenih primarnih dimnih kondenzatov, se uporabi za dimljenje proizvoda v dimnici.

Preglednica 11

Raven emisij, povezana z BAT, za zajete emisije skupnega hlapnega organskega ogljika v zrak iz dimnice

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT (povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Skupni hlapni organski ogljik (TVOC) | mg/Nm3 | 15–50  (29),  (30) |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT (povprečje v obdobju vzorčenja)

Skupni hlapni organski ogljik (TVOC)

mg/Nm3

15–50  (29),  (30)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 5.

7.   ZAKLJUČKI O BAT ZA SEKTOR SADJA IN ZELENJAVE

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo za sektor sadja in zelenjave. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

7.1   Energijska učinkovitost

BAT 27. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti je uporaba ustrezne kombinacije tehnik iz BAT 6 ter hlajenja sadja in zelenjave pred globokim zamrzovanjem.

Opis

Temperatura sadja in zelenjave se pred njunim vstopom v zamrzovalni predor zniža na približno 4 °C, tako da se neposredno ali posredno izpostavita hladni vodi ali hladilnemu zraku. Voda se lahko odstrani z živil in nato zbere za ponovno uporabo v postopku hlajenja.

Preglednica 12

Okvirne ravni okoljske učinkovitosti za specifično porabo energije

| Posebni postopek | Enota | Specifična poraba energije (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Predelava krompirja (razen proizvodnje škroba) | MWh/tono proizvodov | 1,0–2,1  (31) |
| Predelava paradižnika | 0,15–2,4  (32),  (33) |

Posebni postopek

Enota

Specifična poraba energije (letno povprečje)

Predelava krompirja (razen proizvodnje škroba)

MWh/tono proizvodov

1,0–2,1  (31)

Predelava paradižnika

0,15–2,4  (32),  (33)

7.2   Poraba vode in izpust odpadne vode

Splošne tehnike za zmanjšanje porabe vode in količine izpuščene odpadne vode so navedene v oddelku 1.4 teh zaključkov o BAT. Okvirne ravni okoljske učinkovitosti so navedene v spodnji preglednici.

Preglednica 13

Okvirne ravni okoljske učinkovitosti za specifični izpust odpadne vode

| Posebni postopek | Enota | Specifični izpust odpadne vode (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Predelava krompirja (razen proizvodnje škroba) | m3/tono proizvodov | 4,0–6,0  (34) |
| Predelava paradižnika, kadar je mogoče vodo reciklirati | 8,0–10,0  (35) |

Posebni postopek

Enota

Specifični izpust odpadne vode (letno povprečje)

Predelava krompirja (razen proizvodnje škroba)

m3/tono proizvodov

4,0–6,0  (34)

Predelava paradižnika, kadar je mogoče vodo reciklirati

8,0–10,0  (35)

8.   ZAKLJUČKI O BAT ZA MLETJE ŽITA

Zaključki o BAT, predstavljeni v tem oddelku, se uporabljajo za mletje žita. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

8.1   Energijska učinkovitost

Splošne tehnike za povečanje energijske učinkovitosti so navedene v oddelku 1.3 teh zaključkov o BAT. Okvirna raven okoljske učinkovitosti je predstavljena v spodnji preglednici.

Preglednica 14

Okvirna raven okoljske učinkovitosti za specifično porabo energije

| Enota | Specifična poraba energije (letno povprečje) |
| --- | --- |
| MWh/tono proizvodov | 0,05–0,13 |

Enota

Specifična poraba energije (letno povprečje)

MWh/tono proizvodov

0,05–0,13

8.2   Emisije v zrak

BAT 28. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij prahu v zrak je uporaba vrečastega filtra.

Opis

Glej oddelek14.2.

Preglednica 15

Raven emisij, povezana z BAT, za zajete emisije prahu v zrak iz mletja žita

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT (povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Prah | mg/Nm3 | < 2–5 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT (povprečje v obdobju vzorčenja)

Prah

mg/Nm3

< 2–5

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 5.

9.   ZAKLJUČKI o BAT za predelavo mesa

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo za predelavo mesa. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

9.1   Energijska učinkovitost

Splošne tehnike za povečanje energijske učinkovitosti so navedene v oddelku 1.3 teh zaključkov o BAT. Okvirna raven okoljske učinkovitosti je predstavljena v spodnji preglednici.

Preglednica 16

Okvirna raven okoljske učinkovitosti za specifično porabo energije

| Enota | Specifična poraba energije
  (letno povprečje) |
| --- | --- |
| MWh/tono surovin | 0,25–2,6  (36),  (37) |

Enota

Specifična poraba energije

(letno povprečje)

MWh/tono surovin

0,25–2,6  (36),  (37)

9.2   Poraba vode in izpust odpadne vode

Splošne tehnike za zmanjšanje porabe vode in količine izpuščene odpadne vode so navedene v oddelku 1.4 teh zaključkov o BAT. Okvirna raven okoljske učinkovitosti je predstavljena v spodnji preglednici.

Preglednica 17

Okvirna raven okoljske učinkovitosti za specifični izpust odpadne vode

| Enota | Specifični izpust odpadne vode (letno povprečje) |
| --- | --- |
| m3/tono surovin | 1,5–8,0  (38) |

Enota

Specifični izpust odpadne vode (letno povprečje)

m3/tono surovin

1,5–8,0  (38)

9.3   Emisije v zrak

BAT 29. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij organskih spojin v zrak iz dimljenja mesa je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| (a) | Adsorpcija | Organske spojine se iz toka odpadnih plinov odstranijo z zadržanjem na trdni površini (običajno aktivno oglje). |
| (b) | Toplotna oksidacija | Glej oddelek14.2. |
| (c) | Mokri pralnik | Glej oddelek14.2.
  Pri predhodni obdelavi se običajno uporabi elektrostatični filter. |
| (d) | Uporaba prečiščenega dima | Dim, ki nastane iz očiščenih primarnih dimnih kondenzatov, se uporabi za dimljenje proizvoda v dimnici. |

Tehnika

Opis

(a)

Adsorpcija

Organske spojine se iz toka odpadnih plinov odstranijo z zadržanjem na trdni površini (običajno aktivno oglje).

(b)

Toplotna oksidacija

Glej oddelek14.2.

(c)

Mokri pralnik

Glej oddelek14.2.

Pri predhodni obdelavi se običajno uporabi elektrostatični filter.

(d)

Uporaba prečiščenega dima

Dim, ki nastane iz očiščenih primarnih dimnih kondenzatov, se uporabi za dimljenje proizvoda v dimnici.

Preglednica 18

Raven emisij, povezana z BAT, za zajete emisije skupnega hlapnega organskega ogljika v zrak iz dimnice

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Skupni hlapni organski ogljik (TVOC) | mg/Nm3 | 3–50  (39),  (40) |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(povprečje v obdobju vzorčenja)

Skupni hlapni organski ogljik (TVOC)

mg/Nm3

3–50  (39),  (40)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 5.

10.   ZAKLJUČKI O BAT ZA PREDELAVO OLJNIC IN RAFINIRANJE RASTLINSKEGA OLJA

Zaključki o BAT, predstavljeni v tem oddelku, se uporabljajo za predelavo oljnic in rafiniranje rastlinskega olja. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

10.1   Energijska učinkovitost

BAT 30. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti je uporaba ustrezne kombinacije tehnik iz BAT 6 in vzpostavitev pomožnega vakuuma.

Opis

Pomožni vakuum, ki se uporablja za sušenje ali razplinjevanje olja ali zmanjšanje oksidacije olja, se ustvari s črpalkami, vbrizgalniki pare itd. Z vakuumom se zmanjša količina toplotne energije, ki je potrebna za te faze postopka.

Preglednica 19

Okvirne ravni okoljske učinkovitosti za specifično porabo energije

| Posebni postopek | Enota | Specifična poraba energije
  (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Integrirano drobljenje in rafiniranje semen oljne ogrščice in/ali sončničnih semen | MWh/tono proizvedenega olja | 0,45–1,05 |
| Integrirano drobljenje in rafiniranje soje | 0,65–1,65 |
| Samostojno rafiniranje | 0,1–0,45 |

Posebni postopek

Enota

Specifična poraba energije

(letno povprečje)

Integrirano drobljenje in rafiniranje semen oljne ogrščice in/ali sončničnih semen

MWh/tono proizvedenega olja

0,45–1,05

Integrirano drobljenje in rafiniranje soje

0,65–1,65

Samostojno rafiniranje

0,1–0,45

10.2   Poraba vode in izpust odpadne vode

Splošne tehnike za zmanjšanje porabe vode in količine izpuščene odpadne vode so navedene v oddelku 1.4 teh zaključkov o BAT. Okvirne ravni okoljske učinkovitosti so navedene v spodnji preglednici.

Preglednica 20

Okvirne ravni okoljske učinkovitosti za specifični izpust odpadne vode

| Posebni postopek | Enota | Specifični izpust odpadne vode (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Integrirano drobljenje in rafiniranje semen oljne ogrščice in/ali sončničnih semen | m3/tono proizvedenega olja | 0,15–0,75 |
| Integrirano drobljenje in rafiniranje soje | 0,8–1,9 |
| Samostojno rafiniranje | 0,15–0,9 |

Posebni postopek

Enota

Specifični izpust odpadne vode (letno povprečje)

Integrirano drobljenje in rafiniranje semen oljne ogrščice in/ali sončničnih semen

m3/tono proizvedenega olja

0,15–0,75

Integrirano drobljenje in rafiniranje soje

0,8–1,9

Samostojno rafiniranje

0,15–0,9

10.3   Emisije v zrak

BAT 31. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij prahu v zrak je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| (a) | Vrečasti filter | Glej oddelek14.2. | Morda ni ustrezna za zmanjšanje emisij lepljivega prahu. |
| (b) | Ciklonski ločevalnik | Splošno ustrezna. |
| (c) | Mokri pralnik |

Tehnika

Opis

Ustreznost

(a)

Vrečasti filter

Glej oddelek14.2.

Morda ni ustrezna za zmanjšanje emisij lepljivega prahu.

(b)

Ciklonski ločevalnik

Splošno ustrezna.

(c)

Mokri pralnik

Preglednica 21

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije prahu v zrak iz priprave semen in ravnanja z njimi ter sušenja in hlajenja grobo mlete moke

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Nove naprave | Obstoječe naprave |
| Prah | mg/Nm3 | < 2–5  (41) | < 2–10  (41) |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(povprečje v obdobju vzorčenja)

Nove naprave

Obstoječe naprave

Prah

mg/Nm3

< 2–5  (41)

< 2–10  (41)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 5.

10.4   Izgube heksana

BAT 32. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje izgub heksana iz predelave oljnic in rafiniranja njihovega olja je uporaba vseh spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| (a) | Protitok grobo mlete moke in pare v opekaču za odstranjevanje topila | Heksan se v opekaču za odstranjevanje topila, ki vključuje protitok grobo mlete moke in pare, odstrani iz grobo mlete moke, ki vsebuje heksan. |
| (b) | Uparjanje iz mešanice olja/heksana | Heksan se z uparjalniki odstrani iz mešanice olja/heksana. Za zagotavljanje toplotne energije v prvi fazi uparjanja se uporabljajo hlapi iz opekača za odstranjevanje topila (mešanica pare in heksana). |
| (c) | Kondenzacija v kombinaciji z mokrim pralnikom za mineralna olja | Hlapi heksana se ohladijo na temperaturo pod njihovim rosiščem, da kondenzirajo. Nekondenzirani heksan se v pralniku, v katerem se kot pralna tekočina uporablja mineralno olje, absorbira za poznejše pridobivanje. |
| (d) | Gravitacijsko ločevanje faz v kombinaciji z destilacijo | Neraztopljen heksan se z gravitacijskim ločevalnikom faz loči od vodne faze. Morebitni ostanki heksana se destilirajo s segrevanjem vodne faze na približno 80–95 °C. |

Tehnika

Opis

(a)

Protitok grobo mlete moke in pare v opekaču za odstranjevanje topila

Heksan se v opekaču za odstranjevanje topila, ki vključuje protitok grobo mlete moke in pare, odstrani iz grobo mlete moke, ki vsebuje heksan.

(b)

Uparjanje iz mešanice olja/heksana

Heksan se z uparjalniki odstrani iz mešanice olja/heksana. Za zagotavljanje toplotne energije v prvi fazi uparjanja se uporabljajo hlapi iz opekača za odstranjevanje topila (mešanica pare in heksana).

(c)

Kondenzacija v kombinaciji z mokrim pralnikom za mineralna olja

Hlapi heksana se ohladijo na temperaturo pod njihovim rosiščem, da kondenzirajo. Nekondenzirani heksan se v pralniku, v katerem se kot pralna tekočina uporablja mineralno olje, absorbira za poznejše pridobivanje.

(d)

Gravitacijsko ločevanje faz v kombinaciji z destilacijo

Neraztopljen heksan se z gravitacijskim ločevalnikom faz loči od vodne faze. Morebitni ostanki heksana se destilirajo s segrevanjem vodne faze na približno 80–95 °C.

Preglednica22

Ravni emisij, povezane z BAT, za izgube heksana iz predelave oljnic in rafiniranja njihovega olja

| Parameter | Vrsta semen ali zrn, ki se predelujejo | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (letno povprečje) |
| --- | --- | --- | --- |
| Izgube heksana | Soja | kg/tono predelanih semen ali zrn | 0,3–0,55 |
| Seme oljne ogrščice in sončnično seme | 0,2–0,7 |

Parameter

Vrsta semen ali zrn, ki se predelujejo

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(letno povprečje)

Izgube heksana

Soja

kg/tono predelanih semen ali zrn

0,3–0,55

Seme oljne ogrščice in sončnično seme

0,2–0,7

11.   ZAKLJUČKI O BAT ZA BREZALKOHOLNE PIJAČE IN NEKTAR/SOK IZ PREDELANEGA SADJA IN ZELENJAVE

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo za brezalkoholne pijače in nektar/sok iz predelanega sadja in zelenjave. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

11.1   Energijska učinkovitost

BAT 33. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti je uporaba ustrezne kombinacije tehnik iz BAT 6 in spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| (a) | En pasterizator za proizvodnjo nektarja in soka | Uporaba enega pasterizatorja namesto dveh ločenih pasterizatorjev za sok in pulpo. | Morda ni ustrezna zaradi velikosti delcev v pulpi. |
| (b) | Hidravlični transport sladkorja | Sladkor se do mesta proizvodnega postopka transportira z vodo. Ker se nekaj sladkorja raztopi že med transportom, se v postopku raztapljanja sladkorja porabi manj energije. | Splošno ustrezna. |
| (c) | Energijsko učinkovit homogenizator za proizvodnjo nektarja/soka | Glej BAT 21b. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

(a)

En pasterizator za proizvodnjo nektarja in soka

Uporaba enega pasterizatorja namesto dveh ločenih pasterizatorjev za sok in pulpo.

Morda ni ustrezna zaradi velikosti delcev v pulpi.

(b)

Hidravlični transport sladkorja

Sladkor se do mesta proizvodnega postopka transportira z vodo. Ker se nekaj sladkorja raztopi že med transportom, se v postopku raztapljanja sladkorja porabi manj energije.

Splošno ustrezna.

(c)

Energijsko učinkovit homogenizator za proizvodnjo nektarja/soka

Glej BAT 21b.

Preglednica 23

Okvirna raven okoljske učinkovitosti za specifično porabo energije

| Enota | Specifična poraba energije
  (letno povprečje) |
| --- | --- |
| MWh/hl proizvodov | 0,01–0,035 |

Enota

Specifična poraba energije

(letno povprečje)

MWh/hl proizvodov

0,01–0,035

11.2   Poraba vode in izpust odpadne vode

Splošne tehnike za zmanjšanje porabe vode in količine izpuščene odpadne vode so navedene v oddelku 1.4 teh zaključkov o BAT. Okvirna raven okoljske učinkovitosti je predstavljena v spodnji preglednici.

Preglednica24:

Okvirna raven okoljske učinkovitosti za specifični izpust odpadne vode

| Enota | Specifični izpust odpadne vode (letno povprečje) |
| --- | --- |
| m3/hl proizvodov | 0,08–0,20 |

Enota

Specifični izpust odpadne vode (letno povprečje)

m3/hl proizvodov

0,08–0,20

12.   ZAKLJUČKI O BAT ZA PROIZVODNJO ŠKROBA

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo za proizvodnjo škroba. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

12.1   Energijska učinkovitost

Splošne tehnike za povečanje energijske učinkovitosti so navedene v oddelku 1.3 teh zaključkov o BAT. Okvirne ravni okoljske učinkovitosti so navedene v spodnji preglednici.

Preglednica 25

Okvirne ravni okoljske učinkovitosti za specifično porabo energije

| Posebni postopek | Enota | Specifična poraba energije (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Predelava krompirja samo za proizvodnjo naravnega škroba | MWh/tono surovin  (42) | 0,08–0,14 |
| Predelava koruze in/ali pšenice za proizvodnjo naravnega škroba v kombinaciji z modificiranim in/ali hidroliziranim škrobom | 0,65–1,25  (43) |

Posebni postopek

Enota

Specifična poraba energije (letno povprečje)

Predelava krompirja samo za proizvodnjo naravnega škroba

MWh/tono surovin  (42)

0,08–0,14

Predelava koruze in/ali pšenice za proizvodnjo naravnega škroba v kombinaciji z modificiranim in/ali hidroliziranim škrobom

0,65–1,25  (43)

12.2   Poraba vode in izpust odpadne vode

Splošne tehnike za zmanjšanje porabe vode in količine izpuščene odpadne vode so navedene v oddelku 1.4 teh zaključkov o BAT. Okvirne ravni okoljske učinkovitosti so navedene v spodnji preglednici.

Preglednica 26

Okvirne ravni okoljske učinkovitosti za specifični izpust odpadne vode

| Posebni postopek | Enota | Specifični izpust odpadne vode (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Predelava krompirja samo za proizvodnjo naravnega škroba | m3/tono surovin  (44) | 0,4–1,15 |
| Predelava koruze in/ali pšenice za proizvodnjo naravnega škroba v kombinaciji z modificiranim in/ali hidroliziranim škrobom | 1,1–3,9  (45) |

Posebni postopek

Enota

Specifični izpust odpadne vode (letno povprečje)

Predelava krompirja samo za proizvodnjo naravnega škroba

m3/tono surovin  (44)

0,4–1,15

Predelava koruze in/ali pšenice za proizvodnjo naravnega škroba v kombinaciji z modificiranim in/ali hidroliziranim škrobom

1,1–3,9  (45)

12.3   Emisije v zrak

BAT 34. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij prahu v zrak iz sušenja škroba, beljakovin in vlaken je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| (a) | Vrečasti filter | Glej oddelek14.2. | Morda ni ustrezna za zmanjšanje emisij lepljivega prahu. |
| (b) | Ciklonski ločevalnik | Splošno ustrezna. |
| (c) | Mokri pralnik |

Tehnika

Opis

Ustreznost

(a)

Vrečasti filter

Glej oddelek14.2.

Morda ni ustrezna za zmanjšanje emisij lepljivega prahu.

(b)

Ciklonski ločevalnik

Splošno ustrezna.

(c)

Mokri pralnik

Preglednica 27

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije prahu v zrak iz sušenja škroba, beljakovin in vlaken

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT (povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Nove naprave | Obstoječe naprave |
| Prah | mg/Nm3 | < 2–5  (46) | < 2–10  (46) |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT (povprečje v obdobju vzorčenja)

Nove naprave

Obstoječe naprave

Prah

mg/Nm3

< 2–5  (46)

< 2–10  (46)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 5.

13.   ZAKLJUČKI O BAT ZA PROIZVODNJO SLADKORJA

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo za proizvodnjo sladkorja. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

13.1   Energijska učinkovitost

BAT 35. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti je uporaba ustrezne kombinacije tehnik iz BAT 6 in ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| (a) | Stiskanje pulpe sladkorne pese | Pulpa sladkorne pese se stiska, dokler se ne doseže vsebnost suhe snovi, ki običajno znaša 25–32 masnih odstotkov. | Splošno ustrezna. |
| (b) | Posredno sušenje pulpe sladkorne pese (parno sušenje) | Sušenje pulpe sladkorne pese s pregreto paro. | Morda ni ustrezna za obstoječe naprave, saj je treba popolnoma obnoviti energetske objekte. |
| (c) | Sušenje pulpe sladkorne pese s sončno energijo | Uporaba sončne energije za sušenje pulpe sladkorne pese. | Morda ni ustrezna zaradi lokalnih podnebnih razmer in/ali pomanjkanja prostora. |
| (d) | Recikliranje vročih plinov | Recikliranje vročih plinov (npr. odpadnih plinov iz sušilnika, kotla ali kogeneracijske elektrarne). | Splošno ustrezna. |
| e | (Predhodno) Sušenje pulpe sladkorne pese pri nizki temperaturi | Neposredno (predhodno) sušenje pulpe sladkorne pese s sušilnim plinom, na primer zrakom ali vročim plinom. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

(a)

Stiskanje pulpe sladkorne pese

Pulpa sladkorne pese se stiska, dokler se ne doseže vsebnost suhe snovi, ki običajno znaša 25–32 masnih odstotkov.

Splošno ustrezna.

(b)

Posredno sušenje pulpe sladkorne pese (parno sušenje)

Sušenje pulpe sladkorne pese s pregreto paro.

Morda ni ustrezna za obstoječe naprave, saj je treba popolnoma obnoviti energetske objekte.

(c)

Sušenje pulpe sladkorne pese s sončno energijo

Uporaba sončne energije za sušenje pulpe sladkorne pese.

Morda ni ustrezna zaradi lokalnih podnebnih razmer in/ali pomanjkanja prostora.

(d)

Recikliranje vročih plinov

Recikliranje vročih plinov (npr. odpadnih plinov iz sušilnika, kotla ali kogeneracijske elektrarne).

Splošno ustrezna.

e

(Predhodno) Sušenje pulpe sladkorne pese pri nizki temperaturi

Neposredno (predhodno) sušenje pulpe sladkorne pese s sušilnim plinom, na primer zrakom ali vročim plinom.

Preglednica 28

Okvirna raven okoljske učinkovitosti za specifično porabo energije

| Posebni postopek | Enota | Specifična poraba energije (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Predelava sladkorne pese | MWh/tono sladkorne pese | 0,15–0,40  (47) |

Posebni postopek

Enota

Specifična poraba energije (letno povprečje)

Predelava sladkorne pese

MWh/tono sladkorne pese

0,15–0,40  (47)

13.2   Poraba vode in izpust odpadne vode

Splošne tehnike za zmanjšanje porabe vode in količine izpuščene odpadne vode so navedene v oddelku 1.4 teh zaključkov o BAT. Okvirna raven okoljske učinkovitosti je predstavljena v spodnji preglednici.

Preglednica 29

Okvirna raven okoljske učinkovitosti za specifični izpust odpadne vode

| Posebni postopek | Enota | Specifični izpust odpadne vode (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Predelava sladkorne pese | m3/tono sladkorne pese | 0,5–1,0 |

Posebni postopek

Enota

Specifični izpust odpadne vode (letno povprečje)

Predelava sladkorne pese

m3/tono sladkorne pese

0,5–1,0

13.3   Emisije v zrak

BAT 36. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje zajetih emisij prahu v zrak iz sušenja pulpe sladkorne pese je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| (a) | Uporaba plinastih goriv | Glej oddelek14.2. | Morda ni ustrezna zaradi omejitev, povezanih z razpoložljivostjo plinastih goriv. |
| (b) | Ciklonski ločevalnik | Splošno ustrezna. |
| c | Mokri pralnik |
| (d) | Posredno sušenje pulpe sladkorne pese (parno sušenje) | Glej BAT 35b. | Morda ni ustrezna za obstoječe naprave, saj je treba popolnoma obnoviti energetske objekte. |
| (e) | Sušenje pulpe sladkorne pese s sončno energijo | Glej BAT 35c. | Morda ni ustrezna zaradi lokalnih podnebnih razmer in/ali pomanjkanja prostora. |
| (f) | (Predhodno) Sušenje pulpe sladkorne pese pri nizki temperaturi | Glej BAT 35e. | Splošno ustrezna. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

(a)

Uporaba plinastih goriv

Glej oddelek14.2.

Morda ni ustrezna zaradi omejitev, povezanih z razpoložljivostjo plinastih goriv.

(b)

Ciklonski ločevalnik

Splošno ustrezna.

c

Mokri pralnik

(d)

Posredno sušenje pulpe sladkorne pese (parno sušenje)

Glej BAT 35b.

Morda ni ustrezna za obstoječe naprave, saj je treba popolnoma obnoviti energetske objekte.

(e)

Sušenje pulpe sladkorne pese s sončno energijo

Glej BAT 35c.

Morda ni ustrezna zaradi lokalnih podnebnih razmer in/ali pomanjkanja prostora.

(f)

(Predhodno) Sušenje pulpe sladkorne pese pri nizki temperaturi

Glej BAT 35e.

Splošno ustrezna.

Preglednica 30

Raven emisij, povezana z BAT, za zajete emisije prahu v zrak iz sušenja pulpe sladkorne pese v primeru sušenja pri visokih temperaturah (nad 500 °C)

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT (povprečje v obdobju vzorčenja) | Referenčna vsebnost kisika (OR) | Stanje referenčnega plina |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prah | mg/Nm3 | 5–100 | 16 vol. % | Brez popravka za vsebnost vode |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT (povprečje v obdobju vzorčenja)

Referenčna vsebnost kisika (OR)

Stanje referenčnega plina

Prah

mg/Nm3

5–100

16 vol. %

Brez popravka za vsebnost vode

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 5.

BAT 37. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij SOX v zrak iz sušenja pulpe sladkorne pese pri visokih temperaturah (nad 500 °C) je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| (a) | Uporaba zemeljskega plina | – | Morda ni ustrezna zaradi omejitev, povezanih z razpoložljivostjo zemeljskega plina. |
| (b) | Mokri pralnik | Glej oddelek14.2. | Splošno ustrezna. |
| (c) | Uporaba goriv z nizko vsebnostjo žvepla | – | Ustrezna samo, če zemeljski plin ni na voljo. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

(a)

Uporaba zemeljskega plina

–

Morda ni ustrezna zaradi omejitev, povezanih z razpoložljivostjo zemeljskega plina.

(b)

Mokri pralnik

Glej oddelek14.2.

Splošno ustrezna.

(c)

Uporaba goriv z nizko vsebnostjo žvepla

–

Ustrezna samo, če zemeljski plin ni na voljo.

Preglednica 31

Raven emisij, povezana z BAT, za zajete emisije SOX v zrak iz sušenja pulpe sladkorne pese v primeru sušenja pri visokih temperaturah (nad 500 °C), pri katerem se ne uporablja zemeljski plin

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (povprečje v obdobju vzorčenja)  (48) | Referenčna vsebnost kisika (OR) | Stanje referenčnega plina |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SOX | mg/Nm3 | 30–100 | 16 vol. % | Brez popravka za vsebnost vode |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(povprečje v obdobju vzorčenja)  (48)

Referenčna vsebnost kisika (OR)

Stanje referenčnega plina

SOX

mg/Nm3

30–100

16 vol. %

Brez popravka za vsebnost vode

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 5.

14.   Opis Tehnik

14.1   Emisije v vodo

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| Postopek z aktivnim blatom | Biološki proces, pri katerem se mikroorganizmi ohranijo v suspenziji v odpadni vodi, celotna zmes pa se mehansko prezračuje. Zmes aktivnega blata se pošlje v napravo za ločevanje, od koder se blato reciklira v prezračevalni bazen. |
| Aerobna laguna | Plitvi zemeljski bazeni za biološko čiščenje odpadne vode, katerih vsebina se redno meša, da se omogoči vstop kisika v tekočino prek atmosferske difuzije. |
| Anaerobni kontaktni proces | Anaerobni proces, pri katerem se odpadna voda zmeša z recikliranim blatom, nato pa se presnavlja v zaprtem reaktorju. Ločevanje mešanice vode/blata poteka zunaj reaktorja. |
| Obarjanje | Pretvorba raztopljenih onesnaževal v netopne spojine z dodajanjem kemičnih sredstev za obarjanje. Trdne oborine, ki nastanejo, se nato ločijo z usedanjem, flotacijo z zrakom ali filtracijo. Za obarjanje fosforja se uporabljajo multivalentni kovinski ioni (npr. kalcij, aluminij, železo). |
| Koagulacija in flokulacija | Koagulacija in flokulacija se uporabljata za ločevanje suspendiranih trdnih snovi iz odpadnih voda in se pogosto izvajata v zaporednih korakih. Koagulacija se izvaja z dodajanjem koagulantov z nabojem, ki je nasproten naboju suspendiranih trdnih snovi. Flokulacija se izvaja z dodajanjem polimerov, tako da trki mikrodelcev povzročijo povezovanje polimerov v večje kosme. |
| Izenačevanje | Uravnoteženje tokov in obremenitev z onesnaževali z uporabo bazenov ali drugih tehnik upravljanja. |
| Izboljšano biološko odstranjevanje fosforja | Kombinacija aerobne in anaerobne obdelave za selektivno obogatitev mikroorganizmov, ki kopičijo polifosfate, v skupnosti bakterij v aktivnem blatu. Ti mikroorganizmi vsrkajo več fosforja, kot ga potrebujejo za normalno rast. |
| Filtracija | Ločevanje trdnih snovi iz odpadnih voda, tako da se usmerijo skozi porozni medij (npr. peščena filtracija, mikrofiltracija in ultrafiltracija). |
| Flotacija | Ločevanje trdnih ali tekočih delcev iz odpadnih voda, tako da se vežejo na drobne mehurčke plina, običajno zraka. Plavajoči delci se naberejo na vodni površini, od koder se posnamejo s posnemali. |
| Membranski bioreaktor | Kombinacija čiščenja z aktivnim blatom in membranske filtracije. Uporabljata se dve različici: (a) zunanja zanka za recirkulacijo med bazenom z aktivnim blatom in membranskim modulom ter (b) potopitev membranskega modula v prezračevan bazen z aktivnim blatom, kjer se odpadna voda filtrira čez membrano iz votlih vlaken, biomasa pa ostane v bazenu. |
| Nevtralizacija | Uravnavanje vrednosti pH odpadnih voda na nevtralno raven (približno 7) z dodajanjem kemikalij. Za povečanje vrednosti pH se običajno uporablja natrijev hidroksid (NaOH) ali kalcijev hidroksid (Ca(OH)2), za zmanjšanje vrednosti pH pa se običajno uporablja žveplova kislina (H2SO4), klorovodikova kislina (HCl) ali ogljikov dioksid (CO2). Med nevtralizacijo lahko pride do obarjenja nekaterih snovi. |
| Nitrifikacija in/ali denitrifikacija | Dvostopenjski postopek, ki se običajno izvaja v napravah za biološko čiščenje odpadnih voda. Prva stopnja je aerobna nitrifikacija, pri kateri amonij (NH4
  +) ob delovanju mikroorganizmov oksidira v vmesni nitrit (NO2
  -), ki nadalje oksidira v nitrat (NO3
  -). Druga stopnja je anoksična denitrifikacija, med katero mikroorganizmi kemično reducirajo nitrat v plinasti dušik. |
| Delna nitritacija – anaerobna oksidacija amonija | Biološki proces, pri katerem se amonij in nitrit v anaerobnih pogojih pretvorita v plinasti dušik. Pri čiščenju odpadne vode se pred anaerobno oksidacijo amonija izvede delna nitrifikacija (tj. nitritacija), pri kateri se približno polovica amonija (NH4
  +) pretvori v nitrit (NO2
  -). |
| Pridobivanje fosforja kot struvita | Fosfor se z obarjanjem pridobiva v obliki struvita (magnezijev amonijev fosfat). |
| Sedimentacija | Ločevanje suspendiranih delcev z gravitacijskim usedanjem. |
| Proces UASB | Anaerobni proces, pri katerem se odpadna voda dovaja na dno reaktorja, od koder teče navzgor skozi plast blata, ki je sestavljena iz biološko oblikovanih granul ali delcev. Faza odpadne vode steče v komoro za usedanje, kjer se ločijo trdne snovi; plini se zbirajo v kupolah na vrhu reaktorja. |

Tehnika

Opis

Postopek z aktivnim blatom

Biološki proces, pri katerem se mikroorganizmi ohranijo v suspenziji v odpadni vodi, celotna zmes pa se mehansko prezračuje. Zmes aktivnega blata se pošlje v napravo za ločevanje, od koder se blato reciklira v prezračevalni bazen.

Aerobna laguna

Plitvi zemeljski bazeni za biološko čiščenje odpadne vode, katerih vsebina se redno meša, da se omogoči vstop kisika v tekočino prek atmosferske difuzije.

Anaerobni kontaktni proces

Anaerobni proces, pri katerem se odpadna voda zmeša z recikliranim blatom, nato pa se presnavlja v zaprtem reaktorju. Ločevanje mešanice vode/blata poteka zunaj reaktorja.

Obarjanje

Pretvorba raztopljenih onesnaževal v netopne spojine z dodajanjem kemičnih sredstev za obarjanje. Trdne oborine, ki nastanejo, se nato ločijo z usedanjem, flotacijo z zrakom ali filtracijo. Za obarjanje fosforja se uporabljajo multivalentni kovinski ioni (npr. kalcij, aluminij, železo).

Koagulacija in flokulacija

Koagulacija in flokulacija se uporabljata za ločevanje suspendiranih trdnih snovi iz odpadnih voda in se pogosto izvajata v zaporednih korakih. Koagulacija se izvaja z dodajanjem koagulantov z nabojem, ki je nasproten naboju suspendiranih trdnih snovi. Flokulacija se izvaja z dodajanjem polimerov, tako da trki mikrodelcev povzročijo povezovanje polimerov v večje kosme.

Izenačevanje

Uravnoteženje tokov in obremenitev z onesnaževali z uporabo bazenov ali drugih tehnik upravljanja.

Izboljšano biološko odstranjevanje fosforja

Kombinacija aerobne in anaerobne obdelave za selektivno obogatitev mikroorganizmov, ki kopičijo polifosfate, v skupnosti bakterij v aktivnem blatu. Ti mikroorganizmi vsrkajo več fosforja, kot ga potrebujejo za normalno rast.

Filtracija

Ločevanje trdnih snovi iz odpadnih voda, tako da se usmerijo skozi porozni medij (npr. peščena filtracija, mikrofiltracija in ultrafiltracija).

Flotacija

Ločevanje trdnih ali tekočih delcev iz odpadnih voda, tako da se vežejo na drobne mehurčke plina, običajno zraka. Plavajoči delci se naberejo na vodni površini, od koder se posnamejo s posnemali.

Membranski bioreaktor

Kombinacija čiščenja z aktivnim blatom in membranske filtracije. Uporabljata se dve različici: (a) zunanja zanka za recirkulacijo med bazenom z aktivnim blatom in membranskim modulom ter (b) potopitev membranskega modula v prezračevan bazen z aktivnim blatom, kjer se odpadna voda filtrira čez membrano iz votlih vlaken, biomasa pa ostane v bazenu.

Nevtralizacija

Uravnavanje vrednosti pH odpadnih voda na nevtralno raven (približno 7) z dodajanjem kemikalij. Za povečanje vrednosti pH se običajno uporablja natrijev hidroksid (NaOH) ali kalcijev hidroksid (Ca(OH)2), za zmanjšanje vrednosti pH pa se običajno uporablja žveplova kislina (H2SO4), klorovodikova kislina (HCl) ali ogljikov dioksid (CO2). Med nevtralizacijo lahko pride do obarjenja nekaterih snovi.

Nitrifikacija in/ali denitrifikacija

Dvostopenjski postopek, ki se običajno izvaja v napravah za biološko čiščenje odpadnih voda. Prva stopnja je aerobna nitrifikacija, pri kateri amonij (NH4
  +) ob delovanju mikroorganizmov oksidira v vmesni nitrit (NO2
  -), ki nadalje oksidira v nitrat (NO3
  -). Druga stopnja je anoksična denitrifikacija, med katero mikroorganizmi kemično reducirajo nitrat v plinasti dušik.

Delna nitritacija – anaerobna oksidacija amonija

Biološki proces, pri katerem se amonij in nitrit v anaerobnih pogojih pretvorita v plinasti dušik. Pri čiščenju odpadne vode se pred anaerobno oksidacijo amonija izvede delna nitrifikacija (tj. nitritacija), pri kateri se približno polovica amonija (NH4
  +) pretvori v nitrit (NO2
  -).

Pridobivanje fosforja kot struvita

Fosfor se z obarjanjem pridobiva v obliki struvita (magnezijev amonijev fosfat).

Sedimentacija

Ločevanje suspendiranih delcev z gravitacijskim usedanjem.

Proces UASB

Anaerobni proces, pri katerem se odpadna voda dovaja na dno reaktorja, od koder teče navzgor skozi plast blata, ki je sestavljena iz biološko oblikovanih granul ali delcev. Faza odpadne vode steče v komoro za usedanje, kjer se ločijo trdne snovi; plini se zbirajo v kupolah na vrhu reaktorja.

14.2   Emisije v zrak

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| Vrečasti filter | Vrečasti filtri, pogosto imenovani tudi tekstilni filtri, so izdelani iz porozne tkanine ali klobučevine, skozi katero prehajajo plini, da se odstranijo delci. Za uporabo vrečastega filtra je treba izbrati material, ki je ustrezen za značilnosti odpadnega plina in najvišjo obratovalno temperaturo. |
| Ciklonski ločevalnik | Sistem za nadzorovanje prahu, ki temelji na centrifugalni sili, s katero se težji delci ločijo od nosilnega plina. |
| Netoplotna plazemska obdelava | Tehnika za zmanjševanje emisij, ki temelji na ustvarjanju plazme (tj. ionizirani plin, ki ga sestavljajo pozitivni ioni in prosti elektroni v razmerjih, ki ne ustvarijo skoraj nič skupnega električnega naboja) v odpadnem plinu z uporabo močnega električnega polja. Zaradi plazme organske in anorganske spojine oksidirajo. |
| Toplotna oksidacija | Oksidacija gorljivih plinov in vonjav v toku odpadnih plinov, ki se izvede tako, da se mešanica onesnaževal z zrakom ali kisikom v zgorevalni komori segreva do temperature, ki je nad njeno točko samovžiga, in vzdržuje na visoki temperaturi dovolj dolgo, da dokončno zgori v ogljikov dioksid in vodo. |
| Uporaba plinastih goriv | Prehod s sežiganja trdnega goriva (npr. premoga) na sežiganje plinastega goriva (npr. zemeljskega plina, bioplina), ki je manj škodljivo glede na emisije (npr. nizka vsebnost žvepla, nizka vsebnost pepela ali boljša kakovost pepela). |
| Mokri pralnik | Odstranjevanje plinastih ali trdnih onesnaževal iz plinskega toka z masnim prenosom v tekoče topilo, pogosto vodo ali vodno raztopino. Vključuje lahko kemijsko reakcijo (npr. v pralniku s kislino ali bazo). V nekaterih primerih se lahko iz topila pridobijo spojine. |

Tehnika

Opis

Vrečasti filter

Vrečasti filtri, pogosto imenovani tudi tekstilni filtri, so izdelani iz porozne tkanine ali klobučevine, skozi katero prehajajo plini, da se odstranijo delci. Za uporabo vrečastega filtra je treba izbrati material, ki je ustrezen za značilnosti odpadnega plina in najvišjo obratovalno temperaturo.

Ciklonski ločevalnik

Sistem za nadzorovanje prahu, ki temelji na centrifugalni sili, s katero se težji delci ločijo od nosilnega plina.

Netoplotna plazemska obdelava

Tehnika za zmanjševanje emisij, ki temelji na ustvarjanju plazme (tj. ionizirani plin, ki ga sestavljajo pozitivni ioni in prosti elektroni v razmerjih, ki ne ustvarijo skoraj nič skupnega električnega naboja) v odpadnem plinu z uporabo močnega električnega polja. Zaradi plazme organske in anorganske spojine oksidirajo.

Toplotna oksidacija

Oksidacija gorljivih plinov in vonjav v toku odpadnih plinov, ki se izvede tako, da se mešanica onesnaževal z zrakom ali kisikom v zgorevalni komori segreva do temperature, ki je nad njeno točko samovžiga, in vzdržuje na visoki temperaturi dovolj dolgo, da dokončno zgori v ogljikov dioksid in vodo.

Uporaba plinastih goriv

Prehod s sežiganja trdnega goriva (npr. premoga) na sežiganje plinastega goriva (npr. zemeljskega plina, bioplina), ki je manj škodljivo glede na emisije (npr. nizka vsebnost žvepla, nizka vsebnost pepela ali boljša kakovost pepela).

Mokri pralnik

Odstranjevanje plinastih ali trdnih onesnaževal iz plinskega toka z masnim prenosom v tekoče topilo, pogosto vodo ali vodno raztopino. Vključuje lahko kemijsko reakcijo (npr. v pralniku s kislino ali bazo). V nekaterih primerih se lahko iz topila pridobijo spojine.

---

(1)  Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40).

(2)  Direktiva (EU) 2015/2193 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak (UL L 313, 28.11.2015, str. 1).

(3)  Pri vsakem parametru, za katerega zaradi omejitev v zvezi z vzorčenjem ali analitičnih omejitev 30-minutno vzorčenje/merjenje ni primerno, se lahko uporabi ustreznejše obdobje merjenja.

(4)  Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES (UL L 342, 22.12.2009, str. 1).

(5)  Spremljanje se uporablja samo, kadar je zadevna snov opredeljena kot pomembna v toku odpadnih voda na podlagi popisa, navedenega v BAT 2.

(6)  Spremljanje se uporablja samo v primeru neposrednega izpusta v sprejemno vodno telo.

(7)  Alternativni možnosti sta spremljanje skupnega organskega ogljika in spremljanje kemijske potrebe po kisiku. Prednost ima spremljanje skupnega organskega ogljika, saj se pri njem ne uporabljajo zelo strupene spojine.

(8)  Če se dokaže, da so ravni emisij dovolj stabilne, se lahko pogostost spremljanja zmanjša, vendar se vsekakor opravi vsaj enkrat na mesec.

(9)  Meritve se izvedejo pri najvišji pričakovani ravni emisij pod običajnimi pogoji obratovanja.

(10)  Če se dokaže, da so ravni emisij dovolj stabilne, se lahko pogostost spremljanja zmanjša, vendar se vsekakor opravi vsaj enkrat na leto.

(11)  Merjenje se izvede v dveh dneh.

(12)  Spremljanje se uporablja samo, kadar se uporablja termični oksidator.

(13)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(14)  Tehnike so opisane v oddelku 14.1.

(15)  Ravni emisij, povezane z BAT, se ne uporabljajo za emisije iz mletja žita, predelave zelene krme ter proizvodnje suhe hrane za hišne živali in krmnih mešanic.

(16)  Ravni emisij, povezane z BAT, se morda ne uporabljajo za proizvodnjo citronske kisline ali kvasa.

(17)  Ravni emisij, povezane z BAT, se ne uporabljajo za biokemijsko potrebo po kisiku (BPK). Kot kazalnik je povprečna letna raven BOD5 v odpadni vodi iz biološke čistilne naprave za čiščenje odpadne vode običajno ≤ 20 mg/l.

(18)  Raven emisij, povezana z BAT, za kemijsko potrebo po kisiku se lahko nadomesti z ravnjo emisij, povezano z BAT, za skupni organski ogljik (TOC). Korelacija med KPK in TOC se določi za vsak primer posebej. Raven emisij, povezana z BAT, za TOC je prednostna možnost, ker se pri spremljanju TOC ne uporabljajo zelo strupene spojine.

(19)  Zgornja meja razpona je:

| — | 125 mg/l za mlekarne; |
| --- | --- |

—

125 mg/l za mlekarne;

| — | 120 mg/l za obrate za sadje in zelenjavo; |
| --- | --- |

—

120 mg/l za obrate za sadje in zelenjavo;

| — | 200 mg/l za obrate za predelavo oljnic in rafiniranje rastlinskih olj; |
| --- | --- |

—

200 mg/l za obrate za predelavo oljnic in rafiniranje rastlinskih olj;

| — | 185 mg/l za obrate za proizvodnjo škroba; |
| --- | --- |

—

185 mg/l za obrate za proizvodnjo škroba;

| — | 155 mg/l za obrate za proizvodnjo sladkorja; |
| --- | --- |

—

155 mg/l za obrate za proizvodnjo sladkorja;

kot dnevna povprečja samo, če je učinkovitost zmanjšanja emisij ≥ 95 % kot letno povprečje ali povprečje v obdobju proizvodnje.

(20)  Spodnja meja razpona je običajno dosežena, kadar se uporabi filtracija (npr. peščena filtracija, mikrofiltracija, membranski bioreaktor), zgornja meja razpona pa, kadar se uporabi samo sedimentacija.

(21)  Zgornja meja razpona kot dnevno povprečje znaša 30 mg/l samo, če je učinkovitost zmanjšanja emisij ≥ 80 % kot letno povprečje ali povprečje v obdobju proizvodnje.

(22)  Raven emisij, povezana z BAT, se morda ne uporablja, če je temperatura odpadne vode v daljših obdobjih nizka (npr. pod 12 °C).

(23)  Zgornja meja razpona je:

| — | 4 mg/l za mlekarne in obrate za proizvodnjo škroba, ki proizvajajo modificiran in/ali hidroliziran škrob; |
| --- | --- |

—

4 mg/l za mlekarne in obrate za proizvodnjo škroba, ki proizvajajo modificiran in/ali hidroliziran škrob;

| — | 5 mg/l za obrate za sadje in zelenjavo; |
| --- | --- |

—

5 mg/l za obrate za sadje in zelenjavo;

| — | 10 mg/l za obrate za predelavo oljnic in rafiniranje rastlinskega olja, v katerih se izvaja ločevanje milnice; |
| --- | --- |

—

10 mg/l za obrate za predelavo oljnic in rafiniranje rastlinskega olja, v katerih se izvaja ločevanje milnice;

kot dnevna povprečja samo, če je učinkovitost zmanjšanja emisij ≥ 95 % kot letno povprečje ali povprečje v obdobju proizvodnje.

(24)  Spodnja meja razpona se lahko doseže, če se ne uporabi peletiranje.

(25)  Specifična raven porabe energije morda ni ustrezna, če se kot surovina uporabljajo ribe in druge vodne živali.

(26)  Zgornja meja razpona je 0,12 MWh/tono proizvodov, če so zadevni obrati v hladnih podnebjih in/ali če se za izločitev salmonele uporablja toplotna obdelava.

(27)  Specifična raven porabe energije morda ni ustrezna, če se uporabljajo surovine, ki niso mleko.

(28)  Zgornja meja razpona za sušenje demineralizirane sirotke v prahu, kazeina in laktoze je 20 mg/Nm3.

(29)  Spodnja meja razpona je običajno dosežena, če se uporablja toplotna oksidacija.

(30)  Raven emisij, povezana z BAT, se ne uporablja, kadar je obremenitev z emisijami TVOC manjša od 500 g/h.

(31)  Raven specifične porabe energije se morda ne uporablja za proizvodnjo krompirjevih kosmičev in moke.

(32)  Spodnja meja razpona je običajno povezana s proizvodnjo olupljenih paradižnikov.

(33)  Zgornja meja razpona je običajno povezana s proizvodnjo paradižnika v prahu ali paradižnikovega koncentrata.

(34)  Specifična raven izpusta odpadne vode se morda ne uporablja za proizvodnjo krompirjevih kosmičev in moke.

(35)  Specifična raven izpusta odpadne vode se morda ne uporablja za proizvodnjo paradižnika v prahu.

(36)  Specifična raven porabe energije se ne uporablja za proizvodnjo pripravljenih obrokov in juh.

(37)  Zgornja meja razpona se morda ne uporablja v primeru velikega deleža kuhanih proizvodov.

(38)  Specifična raven izpusta odpadne vode se ne uporablja za postopke, pri katerih se uporablja neposredno hlajenje z vodo, ter za proizvodnjo pripravljenih obrokov in juh.

(39)  Spodnja meja razpona je običajno dosežena pri uporabi adsorpcije ali toplotne oksidacije.

(40)  Raven emisij, povezana z BAT, se ne uporablja, kadar je obremenitev z emisijami TVOC manjša od 500 g/h.

(41)  Zgornja meja razpona za sušenje in hlajenje moke je 20 mg/Nm3.

(42)  Količina surovin se nanaša na bruto tonažo.

(43)  Specifična raven porabe energije se ne uporablja za proizvodnjo poliolov.

(44)  Količina surovin se nanaša na bruto tonažo.

(45)  Specifična raven izpusta odpadne vode se ne uporablja za proizvodnjo poliolov.

(46)  Kadar uporaba vrečastega filtra ni ustrezna, je zgornja meja razpona 20 mg/Nm3.

(47)  Zgornja meja razpona lahko vključuje porabo energije za apnene peči in sušilnike.

(48)  Kadar se kot gorivo uporablja izključno biomasa, se pričakuje, da bodo ravni emisij v spodnjem delu razpona.

---

| 4.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/94 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/94

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/2032

z dne 26. novembra 2019

o določitvi ukrepov za preprečevanje vnosa glive Fusarium circinatum Nirenberg & O’Donnell (prej Gibberella circinata) v Unijo in njenega širjenja znotraj Unije ter razveljavitvi Odločbe 2007/433/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 8359)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti tretjega stavka člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2007/433/ES (2) je vzpostavila začasne nujne ukrepe za preprečevanje vnosa glive Gibberella circinata Nirenberg & O’Donnell 1998 v Unijo in njenega širjenja znotraj Unije. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2007/433/ES (2) je vzpostavila začasne nujne ukrepe za preprečevanje vnosa glive Gibberella circinata Nirenberg & O’Donnell 1998 v Unijo in njenega širjenja znotraj Unije.

| (2) | Gibberella circinata Nirenberg & O’Donnell 1998 in Fusarium circinatum Nirenberg & O’Donnell 1998 sta dve imeni za isto, pleomorfno glivo, ki označujeta teleomorfni (spolni) oziroma anamorfni (nespolni) stadij istega organizma. V skladu z najnovejšim znanstvenim soglasjem (3) bi bilo treba od leta 2013 za označevanje organizma uporabiti ime „Fusarium circinatum Nirenberg & O’Donnell 1998“. |
| --- | --- |

(2)

Gibberella circinata Nirenberg & O’Donnell 1998 in Fusarium circinatum Nirenberg & O’Donnell 1998 sta dve imeni za isto, pleomorfno glivo, ki označujeta teleomorfni (spolni) oziroma anamorfni (nespolni) stadij istega organizma. V skladu z najnovejšim znanstvenim soglasjem (3) bi bilo treba od leta 2013 za označevanje organizma uporabiti ime „Fusarium circinatum Nirenberg & O’Donnell 1998“.

| (3) | Gliva Fusarium circinatum Nirenberg & O’Donnell 1998 (v nadaljnjem besedilu: zadevni organizem) je od marca 2019 navedena v oddelku II dela A Priloge I k Direktivi 2000/29/ES (4). |
| --- | --- |

(3)

Gliva Fusarium circinatum Nirenberg & O’Donnell 1998 (v nadaljnjem besedilu: zadevni organizem) je od marca 2019 navedena v oddelku II dela A Priloge I k Direktivi 2000/29/ES (4).

| (4) | Zadevni organizem je navzoč na Portugalskem in v Španiji, pojavlja pa se zlasti v drevesnicah in gozdovih, vendar tudi na zasebnih vrtovih. Ti državi članici sta sprejeli nacionalne ukrepe v zvezi z njegovim obvladovanjem in izkoreninjenjem, da bi preprečili nadaljnji vnos navedenega organizma na svoje ozemlje in njegovo širjenje znotraj svojega ozemlja. |
| --- | --- |

(4)

Zadevni organizem je navzoč na Portugalskem in v Španiji, pojavlja pa se zlasti v drevesnicah in gozdovih, vendar tudi na zasebnih vrtovih. Ti državi članici sta sprejeli nacionalne ukrepe v zvezi z njegovim obvladovanjem in izkoreninjenjem, da bi preprečili nadaljnji vnos navedenega organizma na svoje ozemlje in njegovo širjenje znotraj svojega ozemlja.

| (5) | Leta 2010 je Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) objavila mnenje o oceni tveganja glive Fusarium circinatum za ozemlje Unije in oceno možnosti obvladovanja tveganja (5). |
| --- | --- |

(5)

Leta 2010 je Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) objavila mnenje o oceni tveganja glive Fusarium circinatum za ozemlje Unije in oceno možnosti obvladovanja tveganja (5).

| (6) | Zadevni organizem se večinoma povezuje z rastlinami iz rodu Pinus in vrste Pseudotsuga menziesii (v nadaljnjem besedilu: zadevne rastline). |
| --- | --- |

(6)

Zadevni organizem se večinoma povezuje z rastlinami iz rodu Pinus in vrste Pseudotsuga menziesii (v nadaljnjem besedilu: zadevne rastline).

| (7) | Glede na letne preglede, ki jih države članice predložijo v skladu z Odločbo 2007/433/ES, in znanstveno mnenje EFSA je mogoče ugotoviti, da je zadevni organizem že navzoč na delih ozemlja Unije. Vendar je videti tudi, da je ob upoštevanju med drugim ekoklimatskih podatkov, porazdelitve morebitnih gostiteljev in zelo velikega potenciala za naselitev zadevnega organizma, trenutno napadeno območje znatno manjše od ogroženega območja. |
| --- | --- |

(7)

Glede na letne preglede, ki jih države članice predložijo v skladu z Odločbo 2007/433/ES, in znanstveno mnenje EFSA je mogoče ugotoviti, da je zadevni organizem že navzoč na delih ozemlja Unije. Vendar je videti tudi, da je ob upoštevanju med drugim ekoklimatskih podatkov, porazdelitve morebitnih gostiteljev in zelo velikega potenciala za naselitev zadevnega organizma, trenutno napadeno območje znatno manjše od ogroženega območja.

| (8) | Zato je primerno posodobiti ukrepe proti zadevnemu organizmu. Navedeni ukrepi bi morali zagotavljati pravočasno odkrivanje zadevnega organizma na ozemlju Unije, njegovo izkoreninjenje, če se ugotovi njegova navzočnost na ozemlju Unije, in zahteve za premike, znotraj Unije, rastlin (vključno s semeni in storži, ki vsebujejo semena, namenjenimi sajenju), posebnih oblik lesa in lesenega pakirnega materiala z razmejenih območij. Navedeni ukrepi so potrebni za zagotovitev proaktivnega pristopa k preprečevanju naselitve in širjenja zadevnega organizma v Uniji. |
| --- | --- |

(8)

Zato je primerno posodobiti ukrepe proti zadevnemu organizmu. Navedeni ukrepi bi morali zagotavljati pravočasno odkrivanje zadevnega organizma na ozemlju Unije, njegovo izkoreninjenje, če se ugotovi njegova navzočnost na ozemlju Unije, in zahteve za premike, znotraj Unije, rastlin (vključno s semeni in storži, ki vsebujejo semena, namenjenimi sajenju), posebnih oblik lesa in lesenega pakirnega materiala z razmejenih območij. Navedeni ukrepi so potrebni za zagotovitev proaktivnega pristopa k preprečevanju naselitve in širjenja zadevnega organizma v Uniji.

| (9) | Razširjenost zadevnega organizma po svetu ni jasna. Vendar glede na razpoložljive informacije navzočnost navedenega organizma v evropskih tretjih državah ni znana. Poleg tega so izkušnje pokazale, da zadevni organizem ni bil vnesen v Unijo s trgovino z zadevnimi rastlinami (vključno s semeni in storži, ki vsebujejo semena, namenjenimi sajenju), lesom, izoliranim lubjem in lesenim pakirnim materialom, ki izvirajo iz navedenih držav. |
| --- | --- |

(9)

Razširjenost zadevnega organizma po svetu ni jasna. Vendar glede na razpoložljive informacije navzočnost navedenega organizma v evropskih tretjih državah ni znana. Poleg tega so izkušnje pokazale, da zadevni organizem ni bil vnesen v Unijo s trgovino z zadevnimi rastlinami (vključno s semeni in storži, ki vsebujejo semena, namenjenimi sajenju), lesom, izoliranim lubjem in lesenim pakirnim materialom, ki izvirajo iz navedenih držav.

| (10) | Zato bi bilo treba sprejeti ukrepe za vnos zadevnih rastlin (vključno s semeni in storži, ki vsebujejo semena, namenjenimi sajenju), lesa, izoliranega lubja in lesenega pakirnega materiala v Unijo zgolj iz neevropskih tretjih držav. Takšni ukrepi bi morali vključevati fitosanitarno spričevalo ter uradne preglede ob vnosu navedenega blaga. Navedeni ukrepi bi se morali nanašati tudi na posebne oblike lesa iglavcev (Pinales) in lesenega pakirnega materiala, saj je verjetno, da so gostiteljice zadevnega organizma. |
| --- | --- |

(10)

Zato bi bilo treba sprejeti ukrepe za vnos zadevnih rastlin (vključno s semeni in storži, ki vsebujejo semena, namenjenimi sajenju), lesa, izoliranega lubja in lesenega pakirnega materiala v Unijo zgolj iz neevropskih tretjih držav. Takšni ukrepi bi morali vključevati fitosanitarno spričevalo ter uradne preglede ob vnosu navedenega blaga. Navedeni ukrepi bi se morali nanašati tudi na posebne oblike lesa iglavcev (Pinales) in lesenega pakirnega materiala, saj je verjetno, da so gostiteljice zadevnega organizma.

| (11) | Zaradi pravne varnosti bi bilo treba Odločbo 2007/433/ES razveljaviti. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi pravne varnosti bi bilo treba Odločbo 2007/433/ES razveljaviti.

| (12) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „zadevni organizem“ pomeni Fusarium circinatum Nirenberg & O’Donnell 1998; |
| --- | --- |

(1)

„zadevni organizem“ pomeni Fusarium circinatum Nirenberg & O’Donnell 1998;

Fusarium circinatum

| (2) | „zadevne rastline“ pomenijo rastline iz rodu Pinus L. in vrste Pseudotsuga menziesii (Mirbel) Franco; |
| --- | --- |

(2)

„zadevne rastline“ pomenijo rastline iz rodu Pinus L. in vrste Pseudotsuga menziesii (Mirbel) Franco;

Pinus

Pseudotsuga menziesii

| (3) | „mesto pridelave“ pomeni:






  (a) | vsak prostor ali skupino njiv, ki se upravlja kot posamezna pridelovalna ali kmetijska enota, ali |
| --- | --- | --- |

(3)

„mesto pridelave“ pomeni:

(a)

vsak prostor ali skupino njiv, ki se upravlja kot posamezna pridelovalna ali kmetijska enota, ali

| (b) | gozdno površino, namenjeno pridelavi ali spravilu semen zadevnih rastlin; |
| --- | --- |

(b)

gozdno površino, namenjeno pridelavi ali spravilu semen zadevnih rastlin;

| (4) | „lesen pakirni material“ pomeni lesen pakirni material v obliki zabojev za pakiranje, škatel, gajb, sodov in podobne embalaže za pakiranje, palet, zabojastih palet in drugih nakladalnih plošč, paletnih prirobnic in varovalnih oblog, ne glede na to, ali se dejansko uporablja pri prevozu predmetov vseh vrst ali ne, razen surovega lesa debeline 6 mm ali manj, predelanega lesa, izdelanega z lepilom, vročino in tlakom ali njihovo kombinacijo, ter varovalnih oblog, ki se uporabljajo za podporo pošiljk lesa, ki so iz lesa iste vrste in kakovosti kot les v pošiljkah ter izpolnjujejo iste fitosanitarne zahteve Unije kot les v pošiljki. |
| --- | --- |

(4)

„lesen pakirni material“ pomeni lesen pakirni material v obliki zabojev za pakiranje, škatel, gajb, sodov in podobne embalaže za pakiranje, palet, zabojastih palet in drugih nakladalnih plošč, paletnih prirobnic in varovalnih oblog, ne glede na to, ali se dejansko uporablja pri prevozu predmetov vseh vrst ali ne, razen surovega lesa debeline 6 mm ali manj, predelanega lesa, izdelanega z lepilom, vročino in tlakom ali njihovo kombinacijo, ter varovalnih oblog, ki se uporabljajo za podporo pošiljk lesa, ki so iz lesa iste vrste in kakovosti kot les v pošiljkah ter izpolnjujejo iste fitosanitarne zahteve Unije kot les v pošiljki.

Člen 2

Ukrepi ob odkritju ali sumu navzočnosti zadevnega organizma

1.   Vsaka oseba, ki sumi ali je seznanjena z navzočnostjo zadevnega organizma, nemudoma obvesti pristojni uradni organ in mu predloži vse ustrezne informacije o navzočnosti ali sumu navzočnosti zadevnega organizma.

2.   Pristojni uradni organ te informacije nemudoma uradno zabeleži.

3.   Kadar je pristojni uradni organ obveščen o navzočnosti ali sumu navzočnosti zadevnega organizma, izvede vse potrebne ukrepe za potrditev navedene navzočnosti ali suma navzočnosti.

4.   Države članice zagotovijo, da so vse osebe, ki so odgovorne za rastline, rastlinske proizvode ali les zadevnih rastlin ali les iglavcev (Pinales), ki so lahko okuženi z zadevnim organizmom, nemudoma obveščene o navzočnosti ali sumu navzočnosti zadevnega organizma in ukrepih, ki jih je treba izvesti.

Člen 3

Pregledi navzočnosti zadevnega organizma na ozemljih držav članic

1.   Države članice izvedejo letne spreglede za ugotavljanje navzočnosti zadevnega organizma na svojih ozemljih. Navedenih pregledov ni treba izvesti, kadar se nedvoumno ugotovi, da se zadevni organizem zaradi ekoklimatskih pogojev ali odsotnosti gostiteljskih vrst v zadevni državi članici ne more naseliti ali širiti.

2.   Navedeni pregledi izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | izvede jih pristojni uradni organ ali pa se izvedejo pod njegovim uradnim nadzorom; |
| --- | --- |

(a)

izvede jih pristojni uradni organ ali pa se izvedejo pod njegovim uradnim nadzorom;

| (b) | vključujejo vizualne preglede, v primeru kakršnega koli suma na okužbo z zadevnim organizmom pa tudi vzorčenje in testiranje; |
| --- | --- |

(b)

vključujejo vizualne preglede, v primeru kakršnega koli suma na okužbo z zadevnim organizmom pa tudi vzorčenje in testiranje;

| (c) | temeljijo na trdnih znanstvenih in tehničnih načelih ter se izvedejo ob ustreznem času leta glede možnosti za odkritje zadevnega organizma z vizualnim pregledom, vzorčenjem in testiranjem. |
| --- | --- |

(c)

temeljijo na trdnih znanstvenih in tehničnih načelih ter se izvedejo ob ustreznem času leta glede možnosti za odkritje zadevnega organizma z vizualnim pregledom, vzorčenjem in testiranjem.

Člen 4

Vzpostavitev razmejenih območij

1.   Kadar je navzočnost zadevnega organizma potrjena, zadevna država članica nemudoma razmeji območje v skladu z odstavkom 2.

2.   Razmejeno območje sestavljata:

| (a) | napadeno območje, na katerem je bila potrjena navzočnost zadevnega organizma in ki vključuje vse rastline, za katere je znano, da so okužene ali imajo znake ali simptome, ki kažejo na morebitno okužbo, ali ki bi lahko že bile kontaminirane ali okužene oz. se lahko kontaminirajo ali okužijo z zadevnim organizmom, ter |
| --- | --- |

(a)

napadeno območje, na katerem je bila potrjena navzočnost zadevnega organizma in ki vključuje vse rastline, za katere je znano, da so okužene ali imajo znake ali simptome, ki kažejo na morebitno okužbo, ali ki bi lahko že bile kontaminirane ali okužene oz. se lahko kontaminirajo ali okužijo z zadevnim organizmom, ter

| (b) | varovalni pas, ki obdaja napadeno območje, z mejo najmanj 1 km od napadenega območja. |
| --- | --- |

(b)

varovalni pas, ki obdaja napadeno območje, z mejo najmanj 1 km od napadenega območja.

V primeru, da se več varovalnih pasov prekriva ali so si geografsko blizu, se opredeli večje razmejeno območje, ki vključuje ustrezna razmejena območja in območja med njimi.

Natančna razmejitev napadenega območja in varovalnega pasu temelji na trdnih znanstvenih načelih, biologiji zadevnega organizma, stopnji napadenosti in porazdelitvi zadevnih rastlin na zadevnem območju.

3.   Če se znotraj varovalnega pasu potrdi navzočnost zadevnega organizma, se razmejitev napadenega območja in varovalnega pasu nemudoma pregleda in ustrezno spremeni.

4.   Kadar na podlagi pregledov iz člena 3 zadevni organizem na razmejenem območju ni bil odkrit dve leti zapored, se lahko razmejitev prekliče. V takih primerih zadevna država članica obvesti Komisijo in druge države članice o preklicu razmejitve.

5.   Države članice ustrezno prilagodijo razmejeno območje, kadar je to upravičeno zaradi razvoja zadevnega fitosanitarnega tveganja, kot je opisano v odstavkih 2, 3 ali 4. To prilagoditev nemudoma sporočijo Komisiji in drugim državam članicam.

6.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko zadevna država članica odloči, da ne vzpostavi razmejenega območja, če obstaja dokaz, da je navzočnost zadevnega organizma enkraten primer in ni naselitve navedenega organizma ter da širjenje zadevnega organizma ni mogoče zaradi pogojev, pod katerimi so bili zadevne rastline in les, izolirano lubje ali lesen pakirni material iz zadevnih rastlin ali iglavcev, gojeni ali skladiščeni.

7.   V primeru iz odstavka 6 zadevna država članica:

| (a) | sprejme takojšnje ukrepe za zagotovitev takojšnjega izkoreninjenja zadevnega organizma in izključitev možnosti njegovega širjenja ter za zagotovitev uničenja kakršnega koli okuženega materiala; |
| --- | --- |

(a)

sprejme takojšnje ukrepe za zagotovitev takojšnjega izkoreninjenja zadevnega organizma in izključitev možnosti njegovega širjenja ter za zagotovitev uničenja kakršnega koli okuženega materiala;

| (b) | najmanj dve leti izvaja redne ustrezne preglede, da se ugotovi, ali so bile poleg rastlin, na katerih je bil zadevni organizem najprej odkrit, okužene tudi druge rastline. Navedeni pregledi se izvedejo na območju, ki obdaja napadeno območje, z mejo najmanj1 km od napadenega območja; |
| --- | --- |

(b)

najmanj dve leti izvaja redne ustrezne preglede, da se ugotovi, ali so bile poleg rastlin, na katerih je bil zadevni organizem najprej odkrit, okužene tudi druge rastline. Navedeni pregledi se izvedejo na območju, ki obdaja napadeno območje, z mejo najmanj1 km od napadenega območja;

| (c) | sprejme kakršen koli drug ukrep, ki bi lahko prispeval k izkoreninjenju zadevnega organizma, ob upoštevanju mednarodnega standarda za fitosanitarne ukrepe (ISPM) št. 9 (6) in uporabi celostnega pristopa v skladu z načeli iz ISPM št. 14 (7); |
| --- | --- |

(c)

sprejme kakršen koli drug ukrep, ki bi lahko prispeval k izkoreninjenju zadevnega organizma, ob upoštevanju mednarodnega standarda za fitosanitarne ukrepe (ISPM) št. 9 (6) in uporabi celostnega pristopa v skladu z načeli iz ISPM št. 14 (7);

| (d) | Komisijo in druge države članice obvesti o utemeljitvi, zakaj se razmejeno območje ne vzpostavi, in rezultatih pregledov iz točke (b) takoj, ko so na voljo. |
| --- | --- |

(d)

Komisijo in druge države članice obvesti o utemeljitvi, zakaj se razmejeno območje ne vzpostavi, in rezultatih pregledov iz točke (b) takoj, ko so na voljo.

Člen 5

Ukrepi za izkoreninjenje na razmejenem območju

1.   Zadevna država članica na razmejenem območju uporabi naslednje ukrepe:

| (a) | rastline, za katere je znano, da so okužene z zadevnim organizmom, in rastline, ki kažejo simptome morebitne okužbe z navedenim organizmom ali za katere se sumi, da so okužene z navedenim organizmom, se takoj odstranijo; |
| --- | --- |

(a)

rastline, za katere je znano, da so okužene z zadevnim organizmom, in rastline, ki kažejo simptome morebitne okužbe z navedenim organizmom ali za katere se sumi, da so okužene z navedenim organizmom, se takoj odstranijo;

| (b) | zadevne rastline v polmeru 100 m okrog napadenih rastlin se odstranijo; |
| --- | --- |

(b)

zadevne rastline v polmeru 100 m okrog napadenih rastlin se odstranijo;

| (c) | kakršen koli drug ukrep, ki bi lahko prispeval k popolnemu izkoreninjenju zadevnega organizma, ob upoštevanju ISPM št. 9 in uporabi celostnega pristopa v skladu z načeli iz ISPM št. 14. |
| --- | --- |

(c)

kakršen koli drug ukrep, ki bi lahko prispeval k popolnemu izkoreninjenju zadevnega organizma, ob upoštevanju ISPM št. 9 in uporabi celostnega pristopa v skladu z načeli iz ISPM št. 14.

Za namene točk (a) in (b) prvega pododstavka odstranitev vključuje uničenje rastlin ter odstranitev in varno odlaganje korenin, in sicer vsaj prvih 50 cm od koreninskega vratu, in ostankov lubja.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 zadevnih rastlin, ki so bile vzorčene in testirane za namene člena 3 in za katere je bilo potrjeno, da niso okužene z zadevnim organizmom, ni treba odstraniti.

3.   Zadevna država članica izvede ustrezne preiskave za ugotavljanje izvora okužbe. Sledi zadevnim rastlinam, lesu in izoliranemu lubju, ki izvirajo iz zadevnih rastlin ali iglavcev (Pinales) in so povezani z zadevnim primerom okužbe, vključno s tistimi, ki so bili premaknjeni pred vzpostavitvijo razmejenega območja. Rezultati takih preiskav se sporočijo državam članicam, iz katerih izvirajo zadevne rastline, in državam članicam, v katere so bile navedene rastline premaknjene.

Člen 6

Premiki zadevnih rastlin znotraj Unije

1.   Zadevne rastline, namenjene za sajenje, se lahko premikajo znotraj ozemlja Unije le, če jim je priložen rastlinski potni list.

Navedeni rastlinski potni list se izda za zadevne rastline, namenjene za sajenje, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| (a) | v svoji celotni življenjski dobi ali od njihovega vnosa v Unijo so rasle na mestu pridelave, ki se nahaja zunaj razmejenega območja; |
| --- | --- |

(a)

v svoji celotni življenjski dobi ali od njihovega vnosa v Unijo so rasle na mestu pridelave, ki se nahaja zunaj razmejenega območja;

| (b) | izvirajo z mesta pridelave, vključno z njegovo okolico s polmerom vsaj 1 km, na katerem med uradnimi letnimi inšpekcijskimi pregledi v obdobju dveh let pred njihovim premikom niso bili opaženi simptomi zadevnega organizma, in pred premikom so bile testirane na podlagi reprezentativnega vzorca za vsako partijo, pri čemer je bilo ugotovljeno, da so proste zadevnega organizma. |
| --- | --- |

(b)

izvirajo z mesta pridelave, vključno z njegovo okolico s polmerom vsaj 1 km, na katerem med uradnimi letnimi inšpekcijskimi pregledi v obdobju dveh let pred njihovim premikom niso bili opaženi simptomi zadevnega organizma, in pred premikom so bile testirane na podlagi reprezentativnega vzorca za vsako partijo, pri čemer je bilo ugotovljeno, da so proste zadevnega organizma.

2.   Zadevne rastline, razen rastlin za sajenje, se lahko premaknejo z napadenega območja v varovalni pas in z razmejenega območja na preostalo ozemlje Unije le, če jim je priložen rastlinski potni list.

Navedeni rastlinski potni list se izda le, če navedene zadevne rastline izvirajo z mesta pridelave, vključno z njegovo okolico s polmerom vsaj 1 km, na katerem med uradnimi letnimi inšpekcijskimi pregledi v obdobju dveh let pred njihovim premikom niso bili opaženi simptomi zadevnega organizma, in so bile pred premikom testirane na podlagi reprezentativnega vzorca za vsako partijo, pri čemer je bilo ugotovljeno, da so proste zadevnega organizma.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 se rastlinski potni list ne zahteva za premik zadevnih rastlin, namenjenih za sajenje, h kateri koli osebi, ki ne deluje za namene svoje trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti, in pridobi navedene rastline za lastno uporabo.

4.   Vendar se odstopanje iz odstavka 3 ne uporablja za premike z napadenega območja v varovalni pas in z razmejenega območja na preostalo ozemlje Unije.

Člen 7

Premiki nekaterega lesa in izoliranega lubja z razmejenih območij

1.   Naslednji material se lahko premakne z napadenega območja v varovalni pas in z razmejenega območja na preostalo ozemlje Unije le, če mu je priložen rastlinski potni list:

| (a) | les zadevnih rastlin, razen lesenega pakirnega materiala; |
| --- | --- |

(a)

les zadevnih rastlin, razen lesenega pakirnega materiala;

| (b) | les iglavcev (Pinales) v obliki sekancev, iver, žagovine, oblancev, lesnih odpadkov in ostankov, delno ali v celoti pridobljenih iz teh iglavcev, ter |
| --- | --- |

(b)

les iglavcev (Pinales) v obliki sekancev, iver, žagovine, oblancev, lesnih odpadkov in ostankov, delno ali v celoti pridobljenih iz teh iglavcev, ter

| (c) | izolirano lubje iglavcev (Pinales). |
| --- | --- |

(c)

izolirano lubje iglavcev (Pinales).

Navedeni rastlinski potni list se izda le, če je bil navedeni material ustrezno toplotno obdelan tako, da je bila v celotnem profilu lesa za najmanj 30 zaporednih minut dosežena temperatura najmanj 56 °C.

2.   Les, ki ga je treba obdelati v skladu z odstavkom 1 tega člena, se lahko premakne z razmejenega območja le pod naslednjimi pogoji:

| (a) | na razmejenem območju ni na voljo ustreznega obrata za obdelavo; |
| --- | --- |

(a)

na razmejenem območju ni na voljo ustreznega obrata za obdelavo;

| (b) | obdelava se izvede v najbližjem obratu za obdelavo zunaj razmejenega območja, v katerem je taka obdelava mogoča, ter |
| --- | --- |

(b)

obdelava se izvede v najbližjem obratu za obdelavo zunaj razmejenega območja, v katerem je taka obdelava mogoča, ter

| (c) | prevoz poteka pod uradnim nadzorom in v zaprtih vozilih, s čimer se zagotovi, da les ne uhaja in da se zadevni organizem ne more širiti. |
| --- | --- |

(c)

prevoz poteka pod uradnim nadzorom in v zaprtih vozilih, s čimer se zagotovi, da les ne uhaja in da se zadevni organizem ne more širiti.

Člen 8

Premiki lesenega pakirnega materiala z razmejenih območij

Les iglavcev v obliki lesenega pakirnega materiala se lahko premakne z napadenega območja v varovalni pas in z razmejenega območja na preostalo ozemlje Unije le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | izdelan je iz lesa, ki mu je bilo odstranjeno lubje, kot je določeno v ISPM št. 15 (8); |
| --- | --- |

(a)

izdelan je iz lesa, ki mu je bilo odstranjeno lubje, kot je določeno v ISPM št. 15 (8);

8

| (b) | obdelan je z eno od odobrenih obdelav, kot je določeno v Prilogi I k ISPM št. 15; |
| --- | --- |

(b)

obdelan je z eno od odobrenih obdelav, kot je določeno v Prilogi I k ISPM št. 15;

| (c) | opremljen je z oznako, kot je določeno v Prilogi II k ISPM št. 15, ki označuje, da je bil lesen pakirni material obdelan z odobreno fitosanitarno obdelavo v skladu z navedenim standardom. |
| --- | --- |

(c)

opremljen je z oznako, kot je določeno v Prilogi II k ISPM št. 15, ki označuje, da je bil lesen pakirni material obdelan z odobreno fitosanitarno obdelavo v skladu z navedenim standardom.

Člen 9

Vnos zadevnih rastlin v Unijo

Zadevne rastline se lahko vnesejo na ozemlje Unije iz neevropskih tretjih držav le, če jim je priloženo spričevalo iz člena 13(1)(ii) Direktive 2000/29/ES, ki v rubriki „Dopolnilna izjava“ vsebuje eno od naslednjih izjav:

| (a) | v svoji celotni življenjski dobi so rasle v državi, za katero navzočnost zadevnega organizma ni znana; |
| --- | --- |

(a)

v svoji celotni življenjski dobi so rasle v državi, za katero navzočnost zadevnega organizma ni znana;

| (b) | v svoji celotni življenjski dobi so rasle na območju, ki ga je nacionalna organizacija za varstvo rastlin v skladu z mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe opredelila za prosto zadevnega organizma; |
| --- | --- |

(b)

v svoji celotni življenjski dobi so rasle na območju, ki ga je nacionalna organizacija za varstvo rastlin v skladu z mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe opredelila za prosto zadevnega organizma;

| (c) | izvirajo z mesta pridelave, vključno z njegovo okolico s polmerom vsaj 1 km, na katerem med uradnimi inšpekcijskimi pregledi v obdobju dveh let pred njihovim premikom niso bili opaženi simptomi zadevnega organizma, in neposredno pred izvozom so bile vzorčene in testirane na podlagi reprezentativnega vzorca za vsako partijo, pri čemer je bilo ugotovljeno, da so proste zadevnega organizma. |
| --- | --- |

(c)

izvirajo z mesta pridelave, vključno z njegovo okolico s polmerom vsaj 1 km, na katerem med uradnimi inšpekcijskimi pregledi v obdobju dveh let pred njihovim premikom niso bili opaženi simptomi zadevnega organizma, in neposredno pred izvozom so bile vzorčene in testirane na podlagi reprezentativnega vzorca za vsako partijo, pri čemer je bilo ugotovljeno, da so proste zadevnega organizma.

Člen 10

Vnos nekaterega lesa in izoliranega lubja v Unijo

1.   Les zadevnih rastlin, razen v obliki sekancev, iver, žagovine, oblancev, lesnih odpadkov in ostankov, ter izolirano lubje, delno ali v celoti pridobljeno iz navedenih rastlin, razen v obliki lesenega pakirnega materiala, ki izvirata iz neevropskih tretjih držav, se lahko vneseta na ozemlje Unije le, če jima je priloženo spričevalo iz člena 13(1)(ii) Direktive 2000/29/ES.

2.   Navedeno spričevalo v rubriki „Dopolnilna izjava“ vsebuje eno od naslednjih izjav:

| (a) | les ali izolirano lubje izvira iz države, ki jo je nacionalna organizacija za varstvo rastlin v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe opredelila za prosto zadevnega organizma; |
| --- | --- |

(a)

les ali izolirano lubje izvira iz države, ki jo je nacionalna organizacija za varstvo rastlin v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe opredelila za prosto zadevnega organizma;

| (b) | izvira z območja, ki ga je nacionalna organizacija za varstvo rastlin v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe opredelila za prosto zadevnega organizma; |
| --- | --- |

(b)

izvira z območja, ki ga je nacionalna organizacija za varstvo rastlin v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe opredelila za prosto zadevnega organizma;

| (c) | bil je ustrezno toplotno obdelan tako, da je bila v celotnem profilu lesa za najmanj 30 zaporednih minut dosežena temperatura najmanj 56 °C; toplotna obdelava se označi z oznako „HT“ na lesu ali kakršni koli embalaži v skladu s trenutno rabo in na spričevalu. |
| --- | --- |

(c)

bil je ustrezno toplotno obdelan tako, da je bila v celotnem profilu lesa za najmanj 30 zaporednih minut dosežena temperatura najmanj 56 °C; toplotna obdelava se označi z oznako „HT“ na lesu ali kakršni koli embalaži v skladu s trenutno rabo in na spričevalu.

3.   Les iglavcev (Pinales) v obliki sekancev, iver, žagovine, oblancev, lesnih odpadkov in ostankov ter izolirano lubje, delno ali v celoti pridobljeno iz teh iglavcev, ki izvirata iz neevropskih tretjih držav, se lahko vneseta na ozemlje Unije le, če jima je priloženo spričevalo iz člena 13(1)(ii) Direktive 2000/29/ES.

4.   Navedeno spričevalo v rubriki „Dopolnilna izjava“ vsebuje eno od naslednjih izjav:

| (a) | les ali izolirano lubje izvira iz države, ki jo je nacionalna organizacija za varstvo rastlin v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe opredelila za prosto zadevnega organizma; |
| --- | --- |

(a)

les ali izolirano lubje izvira iz države, ki jo je nacionalna organizacija za varstvo rastlin v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe opredelila za prosto zadevnega organizma;

| (b) | les ali izolirano lubje izvira z ozemlja, ki ga je nacionalna organizacija za varstvo rastlin v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe opredelila za prosto zadevnega organizma; |
| --- | --- |

(b)

les ali izolirano lubje izvira z ozemlja, ki ga je nacionalna organizacija za varstvo rastlin v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe opredelila za prosto zadevnega organizma;

| (c) | bil je ustrezno toplotno obdelan tako, da je bila v celotnem profilu lesa za najmanj 30 zaporednih minut dosežena temperatura najmanj 56 °C; toplotna obdelava se označi z oznako „HT“ na lesu ali kakršni koli embalaži v skladu s trenutno rabo. |
| --- | --- |

(c)

bil je ustrezno toplotno obdelan tako, da je bila v celotnem profilu lesa za najmanj 30 zaporednih minut dosežena temperatura najmanj 56 °C; toplotna obdelava se označi z oznako „HT“ na lesu ali kakršni koli embalaži v skladu s trenutno rabo.

Člen 11

Uradni pregledi zadevnih rastlin ter nekaterega lesa in izoliranega lubja, ki izvirajo iz neevropskih tretjih držav, ob vnosu v Unijo

1.   Za vse pošiljke zadevnih rastlin, lesa zadevnih rastlin, razen v obliki lesenega pakirnega materiala, ter lesa iglavcev (Pinales) v obliki sekancev, iver, žagovine, oblancev, lesnih odpadkov in ostankov, delno ali v celoti pridobljenih iz teh iglavcev, vnesene v Unijo iz neevropske tretje države, za katero je znana navzočnost zadevnega organizma, se izvedejo natančni uradni pregledi na vstopnem mestu v Unijo ali namembnem kraju, določenem v skladu s členom 1 Direktive Komisije 2004/103/ES (9).

2.   Navedeni uradni pregledi vključujejo vizualni pregled ter, kadar je to ustrezno, vzorčenje in testiranje partije rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov za potrditev odsotnosti zadevnega organizma.

Člen 12

Skladnost s predpisi

Države članice za uskladitev s tem sklepom razveljavijo ali spremenijo ukrepe, ki so jih sprejele, da bi svoje ozemlje zaščitile pred vnosom in širjenjem zadevnega organizma. O navedenih ukrepih nemudoma obvestijo Komisijo.

Člen 13

Razveljavitev

Odločba 2007/433/ES se razveljavi.

Člen 14

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 26. novembra 2019

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

(2)  Odločba Komisije 2007/433/ES z dne 18. junija 2007 o začasnih nujnih ukrepih za preprečevanje vnosa glive Gibberella circinata Nirenberg & O’Donnell v Skupnost in njenega širjenja v Skupnosti (UL L 161, 22.6.2007, str. 66).

2

Gibberella circinata

(3)  Turland, N. J., et al. (ur.) 2018: Mednarodni nomenklaturni kodeks za alge, glive in rastline (Šenženski kodeks) (International Code of Nomenclature for algae, fungi, and plants (Shenzhen Code)), sprejet na devetnajstem mednarodnem botaničnem kongresu julija 2017 v Šenženu na Kitajskem. Regnum Vegetabile 159. Glashütten: Koeltz Botanical Books. DOI https://doi.org/10.12705/Code.2018.

3

et al.

Mednarodni nomenklaturni kodeks za alge, glive in rastline (Šenženski kodeks) (International Code of Nomenclature for algae, fungi, and plants (Shenzhen Code)), sprejet na devetnajstem mednarodnem botaničnem kongresu julija 2017 v Šenženu na Kitajskem

(4)  Izvedbena direktiva Komisije (EU) 2019/523 z dne 21. marca 2019 o spremembi prilog I do V k Direktivi Sveta 2000/29/ES o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (UL L 86, 28.3.2019, str. 41).

4

(5)  Odbor EFSA za zdravje rastlin: Ocena tveganja glive Gibberella circinata za ozemlje EU ter opredelitev in ocena možnosti obvladovanja tveganja (Risk assessment of Gibberella circinata for the EU territory and identification and evaluation of risk management options). EFSA Journal 2010;8(6):1620. doi:10.2903/j.efsa.2010.1620.

5

Gibberella circinata

Gibberella circinata

EFSA Journal

(6)  ISPM št. 9: Smernice za programe izkoreninjenja škodljivih organizmov. Na voljo na https://www.ippc.int/core-activities/standards-setting/ispms/#614.

6

(7)  ISPM št. 14: Uporaba integriranih ukrepov pri sistemskem pristopu k obvladovanju tveganj zaradi škodljivih organizmov. Na voljo na https://www.ippc.int/core-activities/standards-setting/ispms/#614.

7

(8)  ISPM št. 15: Pravila za lesen pakirni material v mednarodni trgovini.

8

(9)  Direktiva Komisije 2004/103/ES z dne 7. oktobra 2004 o preverjanjih identitete in zdravstvenih pregledih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, naštetih v delu B Priloge V k Direktivi Sveta 2000/29/ES, ki se lahko opravljajo na mestu, ki ni vstopno mesto v Skupnost, ali na mestu, ki je blizu, in podrobni določitvi pogojev, povezanih s temi pregledi (UL L 313, 12.10.2004, str. 16).

9

---