# Službeni list L 317/2019

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 317 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 62.9. prosinca 2019. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 317

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 62.9. prosinca 2019.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2019/2088 Europskog Parlamenta i Vijeća od 27.studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2019/2089 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom te objavama u vezi s održivošću za referentne vrijednosti (
  1
  ) | 17 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2019/2088 Europskog Parlamenta i Vijeća od 27.studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) 2019/2089 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom te objavama u vezi s održivošću za referentne vrijednosti (
  1
  )

1

17

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana Uredba Komisije (EU) 2019/2090 оd 19. lipnja 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu slučajeva sumnje na neusklađenost ili utvrđene neusklađenosti s pravilima Unije koja se primjenjuju na upotrebu ili rezidue farmakološki djelatnih tvari koje su odobrene u veterinarsko-medicinskim proizvodima ili kao dodaci hrani za životinje ili s pravilima Unije koja se primjenjuju na upotrebu ili rezidue zabranjenih ili neodobrenih farmakološki djelatnih tvari (
  1
  ) | 28 |
| | * | Provedbena Uredba Komisije (EU) 2019/2091 оd 28. studenoga 2019. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2015/2197 u vezi s visokokoreliranim valutama u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 38 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/2092 оd 28. studenoga 2019. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Indonezije | 42 |
| | * | Provedbena Uredba Komisije (EU) 2019/2093 оd 29. studenoga 2019. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 333/2007 u pogledu analize estera masnih kiselina 3-monoklorpropan-1,2-diola (3-MCPD), glicidil estera masnih kiselina, perklorata i akrilamida (
  1
  ) | 96 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/2094 оd 29. studenoga 2019. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari benfluralin, dimoksistrobin, fluazinam, flutolanil, mankozeb, mekoprop-P, mepikvat, metiram, oksamil i piraklostrobin (
  1
  ) | 102 |
| | * | Provedbena Uredba Komisije (EU) 2019/2095 оd 29. studenoga 2019. o smanjenju kvote za ribolov lososa koja je na raspolaganju Poljskoj u 2019. zbog prelova u 2018. | 105 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2019/2096 od 28. studenoga 2019. o imenovanju zapovjednika misije EU-a za vojnu misiju Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2019/948 (EUTM Mali/2/2019) | 108 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2019/2097 od 2. prosinca 2019. o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Rumunjska | 110 |
| | * | Provedbena Odluka Komisije (EU) 2019/2098 оd 28. studenoga 2019. o privremenim zahtjevima u pogledu zdravlja životinja za pošiljke proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi podrijetlom iz Unije i na povratku u nju nakon što im je zabranjen ulazak u treću zemlju
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 8092)

   (
  1
  ) | 111 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Delegirana Uredba Komisije (EU) 2019/2090 оd 19. lipnja 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu slučajeva sumnje na neusklađenost ili utvrđene neusklađenosti s pravilima Unije koja se primjenjuju na upotrebu ili rezidue farmakološki djelatnih tvari koje su odobrene u veterinarsko-medicinskim proizvodima ili kao dodaci hrani za životinje ili s pravilima Unije koja se primjenjuju na upotrebu ili rezidue zabranjenih ili neodobrenih farmakološki djelatnih tvari (
  1
  )

1

28

*

Provedbena Uredba Komisije (EU) 2019/2091 оd 28. studenoga 2019. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2015/2197 u vezi s visokokoreliranim valutama u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

38

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/2092 оd 28. studenoga 2019. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Indonezije

42

*

Provedbena Uredba Komisije (EU) 2019/2093 оd 29. studenoga 2019. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 333/2007 u pogledu analize estera masnih kiselina 3-monoklorpropan-1,2-diola (3-MCPD), glicidil estera masnih kiselina, perklorata i akrilamida (
  1
  )

1

96

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/2094 оd 29. studenoga 2019. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari benfluralin, dimoksistrobin, fluazinam, flutolanil, mankozeb, mekoprop-P, mepikvat, metiram, oksamil i piraklostrobin (
  1
  )

1

102

*

Provedbena Uredba Komisije (EU) 2019/2095 оd 29. studenoga 2019. o smanjenju kvote za ribolov lososa koja je na raspolaganju Poljskoj u 2019. zbog prelova u 2018.

105

ODLUKE

*

Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2019/2096 od 28. studenoga 2019. o imenovanju zapovjednika misije EU-a za vojnu misiju Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2019/948 (EUTM Mali/2/2019)

108

*

Odluka Vijeća (EU) 2019/2097 od 2. prosinca 2019. o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Rumunjska

110

*

Provedbena Odluka Komisije (EU) 2019/2098 оd 28. studenoga 2019. o privremenim zahtjevima u pogledu zdravlja životinja za pošiljke proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi podrijetlom iz Unije i na povratku u nju nakon što im je zabranjen ulazak u treću zemlju
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 8092)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 8092)

1

111

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Direktive (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o sigurnosti željeznica (Službeni list Europske unije L 138 od 26. svibnja 2016.) | 114 |

Ispravci

*

Ispravak Direktive (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o sigurnosti željeznica (Službeni list Europske unije L 138 od 26. svibnja 2016.)

(Službeni list Europske unije L 138 od 26. svibnja 2016.)

114

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 9.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 317/1

---

UREDBA (EU) 2019/2088 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 27.studenoga 2019.

o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Opća skupština UN-a donijela je 25. rujna 2015. novi globalni okvir za održivi razvoj, pod nazivom Program održivog razvoja do 2030., koji se temelji na ciljevima održivog razvoja. Komunikacijom Komisije od 22. studenoga 2016. o budućim koracima za održivu europsku budućnost ciljevi održivog razvoja povezuju se s političkim okvirom Unije kako bi se osiguralo da se ciljevi održivog razvoja otpočetka uzimaju u obzir u svim Unijinim mjerama i političkim inicijativama unutar Unije ili globalno. U svojim zaključcima od 20. lipnja 2017. Vijeće je potvrdilo predanost Unije i država članica potpunoj, usklađenoj, sveobuhvatnoj, integriranoj i učinkovitoj provedbi Programa održivog razvoja do 2030. u bliskoj suradnji s partnerima i drugim dionicima. |
| --- | --- |

(1)

Opća skupština UN-a donijela je 25. rujna 2015. novi globalni okvir za održivi razvoj, pod nazivom Program održivog razvoja do 2030., koji se temelji na ciljevima održivog razvoja. Komunikacijom Komisije od 22. studenoga 2016. o budućim koracima za održivu europsku budućnost ciljevi održivog razvoja povezuju se s političkim okvirom Unije kako bi se osiguralo da se ciljevi održivog razvoja otpočetka uzimaju u obzir u svim Unijinim mjerama i političkim inicijativama unutar Unije ili globalno. U svojim zaključcima od 20. lipnja 2017. Vijeće je potvrdilo predanost Unije i država članica potpunoj, usklađenoj, sveobuhvatnoj, integriranoj i učinkovitoj provedbi Programa održivog razvoja do 2030. u bliskoj suradnji s partnerima i drugim dionicima.

| (2) | Prijelaz na niskougljično, održivije, resursno učinkovito i kružno gospodarstvo, u skladu s ciljevima održivog razvoja, ključan je za dugoročnu konkurentnost gospodarstva Unije. Pariškim sporazumom donesenim u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime („Pariški sporazum“), koji je Unija odobrila 5. listopada 2016. (3) i koji je stupio na snagu 4. studenoga 2016., nastoji se snažnije odgovoriti na klimatske promjene, među ostalim, usklađivanjem financijskih tokova s prijelazom na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene. |
| --- | --- |

(2)

Prijelaz na niskougljično, održivije, resursno učinkovito i kružno gospodarstvo, u skladu s ciljevima održivog razvoja, ključan je za dugoročnu konkurentnost gospodarstva Unije. Pariškim sporazumom donesenim u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime („Pariški sporazum“), koji je Unija odobrila 5. listopada 2016. (3) i koji je stupio na snagu 4. studenoga 2016., nastoji se snažnije odgovoriti na klimatske promjene, među ostalim, usklađivanjem financijskih tokova s prijelazom na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene.

| (3) | Kako bi se postigli ciljevi Pariškog sporazuma i znatno smanjili rizici i učinci klimatskih promjena, globalni cilj jest zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju i ulagati napore u ograničenje povišenja temperature na 1,5 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se postigli ciljevi Pariškog sporazuma i znatno smanjili rizici i učinci klimatskih promjena, globalni cilj jest zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju i ulagati napore u ograničenje povišenja temperature na 1,5 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju.

| (4) | Zajednički je cilj direktiva 2009/65/EZ (4), 2009/138/EZ (5), 2011/61/EU (6), 2013/36/EU (7), 2014/65/EU (8), (EU) 2016/97 (9), (EU) 2016/2341 (10) Europskog parlamenta i Vijeća, i uredaba (EU) br. 345/2013 (11), (EU) br. 346/2013 (12), (EU) 2015/760 (13) i (EU) 2019/1238 (14) Europskog parlamenta i Vijeća olakšati početak i nastavak obavljanja djelatnosti subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), kreditnih institucija, upravitelja alternativnih investicijskih fondova (UAIF-ovi) koji upravljaju ili trguju alternativnim investicijskim fondovima, uključujući europske fondove za dugoročna ulaganja (ELTIF-ove), društava za osiguranje, investicijskih društava, posrednika u osiguranju, institucija za strukovno mirovinsko osiguranje, upravitelja kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala (upravitelji EuVECA), upraviteljâ kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo (upravitelji EuSEF) i pružatelja paneuropskih osobnih mirovinskih proizvoda (PEPP-ova). Tim se direktivama i uredbama osigurava ujednačenija zaštita krajnjih ulagatelja i olakšava im se upotreba brojnih financijskih proizvoda, a istodobno propisuju pravila koja omogućuju krajnjim ulagateljima donošenje informiranih odluka o ulaganjima. |
| --- | --- |

(4)

Zajednički je cilj direktiva 2009/65/EZ (4), 2009/138/EZ (5), 2011/61/EU (6), 2013/36/EU (7), 2014/65/EU (8), (EU) 2016/97 (9), (EU) 2016/2341 (10) Europskog parlamenta i Vijeća, i uredaba (EU) br. 345/2013 (11), (EU) br. 346/2013 (12), (EU) 2015/760 (13) i (EU) 2019/1238 (14) Europskog parlamenta i Vijeća olakšati početak i nastavak obavljanja djelatnosti subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), kreditnih institucija, upravitelja alternativnih investicijskih fondova (UAIF-ovi) koji upravljaju ili trguju alternativnim investicijskim fondovima, uključujući europske fondove za dugoročna ulaganja (ELTIF-ove), društava za osiguranje, investicijskih društava, posrednika u osiguranju, institucija za strukovno mirovinsko osiguranje, upravitelja kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala (upravitelji EuVECA), upraviteljâ kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo (upravitelji EuSEF) i pružatelja paneuropskih osobnih mirovinskih proizvoda (PEPP-ova). Tim se direktivama i uredbama osigurava ujednačenija zaštita krajnjih ulagatelja i olakšava im se upotreba brojnih financijskih proizvoda, a istodobno propisuju pravila koja omogućuju krajnjim ulagateljima donošenje informiranih odluka o ulaganjima.

| (5) | Objave krajnjim ulagateljima o uključivanju rizika održivosti, o uzimanju u obzir štetnih učinaka na održivost, o ciljevima održivog ulaganja ili o promicanju okolišnih ili socijalnih obilježja, u postupku odlučivanja o ulaganjima i u savjetodavnim procesima, nedovoljno su razvijene jer zahtjevi za takve objave još nisu usklađeni. |
| --- | --- |

(5)

Objave krajnjim ulagateljima o uključivanju rizika održivosti, o uzimanju u obzir štetnih učinaka na održivost, o ciljevima održivog ulaganja ili o promicanju okolišnih ili socijalnih obilježja, u postupku odlučivanja o ulaganjima i u savjetodavnim procesima, nedovoljno su razvijene jer zahtjevi za takve objave još nisu usklađeni.

| (6) | Izuzimanjem od ove Uredbe financijskih savjetnika koji zapošljavaju manje od tri osobe ne bi se smjela dovoditi u pitanje primjena odredaba nacionalnog prava kojima se prenose direktive 2014/65/EU i (EU) 2016/97, osobito pravila o investicijskom savjetovanju i savjetovanju o osiguranju. Stoga, premda takvi savjetnici nisu dužni pružati informacije u skladu s ovom Uredbom, dužni su u svojim savjetodavnim procesima razmatrati i uzeti u obzir rizike održivosti. |
| --- | --- |

(6)

Izuzimanjem od ove Uredbe financijskih savjetnika koji zapošljavaju manje od tri osobe ne bi se smjela dovoditi u pitanje primjena odredaba nacionalnog prava kojima se prenose direktive 2014/65/EU i (EU) 2016/97, osobito pravila o investicijskom savjetovanju i savjetovanju o osiguranju. Stoga, premda takvi savjetnici nisu dužni pružati informacije u skladu s ovom Uredbom, dužni su u svojim savjetodavnim procesima razmatrati i uzeti u obzir rizike održivosti.

| (7) | Subjekti obuhvaćeni ovom Uredbom, ovisno o prirodi svojih aktivnosti, trebali bi poštovati pravila o sudionicima na financijskim tržištima ako su proizvođači financijskih proizvoda i poštovati pravila o financijskim savjetnicima ako pružaju usluge investicijskog savjetovanja ili savjetovanja o osiguranju. Stoga ako takvi subjekti usporedno provode aktivnosti i sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika, takve bi subjekte trebalo smatrati sudionicima na financijskim tržištima ako djeluju kao proizvođači financijskih proizvoda, uključujući upravljanje portfeljem, a financijskim savjetnicima ako pružaju usluge investicijskog savjetovanja ili savjetovanja o osiguranju. |
| --- | --- |

(7)

Subjekti obuhvaćeni ovom Uredbom, ovisno o prirodi svojih aktivnosti, trebali bi poštovati pravila o sudionicima na financijskim tržištima ako su proizvođači financijskih proizvoda i poštovati pravila o financijskim savjetnicima ako pružaju usluge investicijskog savjetovanja ili savjetovanja o osiguranju. Stoga ako takvi subjekti usporedno provode aktivnosti i sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika, takve bi subjekte trebalo smatrati sudionicima na financijskim tržištima ako djeluju kao proizvođači financijskih proizvoda, uključujući upravljanje portfeljem, a financijskim savjetnicima ako pružaju usluge investicijskog savjetovanja ili savjetovanja o osiguranju.

| (8) | Budući da se Unija sve više suočava s katastrofalnim i nepredvidivim posljedicama klimatskih promjena, iscrpljivanja resursa i drugih pitanja povezanih s održivosti, potrebno je hitno djelovanje radi mobilizacije kapitala ne samo putem javnih politika, nego i sektora financijskih usluga. Stoga bi od sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika trebalo zahtijevati da objavljuju konkretne informacije o svojim pristupima uključivanju rizika održivosti i uzimanju u obzir štetnih učinaka na čimbenike održivosti. |
| --- | --- |

(8)

Budući da se Unija sve više suočava s katastrofalnim i nepredvidivim posljedicama klimatskih promjena, iscrpljivanja resursa i drugih pitanja povezanih s održivosti, potrebno je hitno djelovanje radi mobilizacije kapitala ne samo putem javnih politika, nego i sektora financijskih usluga. Stoga bi od sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika trebalo zahtijevati da objavljuju konkretne informacije o svojim pristupima uključivanju rizika održivosti i uzimanju u obzir štetnih učinaka na čimbenike održivosti.

| (9) | U nedostatku usklađenih pravila Unije o objavama krajnjim ulagateljima koje su povezane s održivosti vjerojatno će se na nacionalnoj razini i dalje donositi različite mjere i u različitim sektorima financijskih usluga i dalje primjenjivati različiti pristupi. Takve različite mjere i pristupi mogli bi i nadalje uzrokovati znatna narušavanja tržišnog natjecanja zbog znatnih razlika među standardima za objavljivanje podataka. Povrh toga, usporedan razvoj tržišnih praksi, koje se temelje na komercijalnim prioritetima i daju različite rezultate, trenutačno uzrokuje daljnju fragmentaciju tržišta i mogao bi dodatno pogoršati neučinkovitost u funkcioniranju unutarnjeg tržišta u budućnosti. Različiti standardi za objave podataka i različite tržišne prakse uvelike otežavaju usporedbe različitih financijskih proizvoda, stvaraju nejednake uvjete za takve financijske proizvode i za distribucijske kanale, te stvaraju dodatne prepreke na unutarnjem tržištu. Takve razlike ujedno mogu biti zbunjujuće za krajnje ulagatelje te mogu nepovoljno utjecati na njihove odluke o ulaganjima. Postoji opasnost da države članice, kako bi osigurale usklađenost s Pariškim sporazumom, donesu različite nacionalne mjere zbog kojih bi mogle nastati prepreke neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta i štetni učinci za sudionike na financijskim tržištima i za financijske savjetnike. Povrh toga, nedostatak usklađenih pravila o transparentnosti krajnjim ulagateljima otežava učinkovitu usporedbu različitih financijskih proizvoda u različitim državama članicama u pogledu njihovih okolišnih, socijalnih i upravljačkih rizika te ciljeva održivog ulaganja. Stoga je nužno pristupiti rješavanju postojećih prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta i povećati usporedivost financijskih proizvoda kako bi se izbjegle vjerojatne buduće prepreke. |
| --- | --- |

(9)

U nedostatku usklađenih pravila Unije o objavama krajnjim ulagateljima koje su povezane s održivosti vjerojatno će se na nacionalnoj razini i dalje donositi različite mjere i u različitim sektorima financijskih usluga i dalje primjenjivati različiti pristupi. Takve različite mjere i pristupi mogli bi i nadalje uzrokovati znatna narušavanja tržišnog natjecanja zbog znatnih razlika među standardima za objavljivanje podataka. Povrh toga, usporedan razvoj tržišnih praksi, koje se temelje na komercijalnim prioritetima i daju različite rezultate, trenutačno uzrokuje daljnju fragmentaciju tržišta i mogao bi dodatno pogoršati neučinkovitost u funkcioniranju unutarnjeg tržišta u budućnosti. Različiti standardi za objave podataka i različite tržišne prakse uvelike otežavaju usporedbe različitih financijskih proizvoda, stvaraju nejednake uvjete za takve financijske proizvode i za distribucijske kanale, te stvaraju dodatne prepreke na unutarnjem tržištu. Takve razlike ujedno mogu biti zbunjujuće za krajnje ulagatelje te mogu nepovoljno utjecati na njihove odluke o ulaganjima. Postoji opasnost da države članice, kako bi osigurale usklađenost s Pariškim sporazumom, donesu različite nacionalne mjere zbog kojih bi mogle nastati prepreke neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta i štetni učinci za sudionike na financijskim tržištima i za financijske savjetnike. Povrh toga, nedostatak usklađenih pravila o transparentnosti krajnjim ulagateljima otežava učinkovitu usporedbu različitih financijskih proizvoda u različitim državama članicama u pogledu njihovih okolišnih, socijalnih i upravljačkih rizika te ciljeva održivog ulaganja. Stoga je nužno pristupiti rješavanju postojećih prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta i povećati usporedivost financijskih proizvoda kako bi se izbjegle vjerojatne buduće prepreke.

| (10) | Ovom se Uredbom asimetriju informacija u odnosu nalogodavac – nalogoprimatelj u pogledu uključivanja rizika održivosti, uzimanja u obzir štetnih učinaka na čimbenike održivosti, promicanja okolišnih ili socijalnih obilježja i održivog ulaganja nastoji smanjiti tako što se od sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika zahtijevaju predugovorne i redovite objave krajnjim ulagateljima kada oni djeluju kao nalogoprimatelji tih krajnjih ulagatelja (nalogodavci). |
| --- | --- |

(10)

Ovom se Uredbom asimetriju informacija u odnosu nalogodavac – nalogoprimatelj u pogledu uključivanja rizika održivosti, uzimanja u obzir štetnih učinaka na čimbenike održivosti, promicanja okolišnih ili socijalnih obilježja i održivog ulaganja nastoji smanjiti tako što se od sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika zahtijevaju predugovorne i redovite objave krajnjim ulagateljima kada oni djeluju kao nalogoprimatelji tih krajnjih ulagatelja (nalogodavci).

| (11) | Ovom se Uredbom nadopunjuju zahtjevi za objavu utvrđeni u direktivama 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97, (EU) 2016/2341 i uredbama (EU) br. 345/2013, (EU) br. 346/2013, (EU) 2015/760 i (EU) 2019/1238, kao i u nacionalnom pravu kojim su uređeni osobni i pojedinačni mirovinski proizvodi. Radi osiguravanja ispravnog i učinkovitog nadzora usklađenosti s ovom Uredbom države članice trebale bi se osloniti na nadležna tijela koja su već određena na temelju tih pravila. |
| --- | --- |

(11)

Ovom se Uredbom nadopunjuju zahtjevi za objavu utvrđeni u direktivama 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97, (EU) 2016/2341 i uredbama (EU) br. 345/2013, (EU) br. 346/2013, (EU) 2015/760 i (EU) 2019/1238, kao i u nacionalnom pravu kojim su uređeni osobni i pojedinačni mirovinski proizvodi. Radi osiguravanja ispravnog i učinkovitog nadzora usklađenosti s ovom Uredbom države članice trebale bi se osloniti na nadležna tijela koja su već određena na temelju tih pravila.

| (12) | Ovom se Uredbom za sudionike na financijskim tržištima i financijske savjetnike zadržavaju zahtjevi djelovanja u najboljem interesu krajnjih ulagatelja, uključujući, ali ne ograničavajući se na, zahtjev za provođenjem dužne pažnje prije ulaganja, kao što je predviđeno direktivama 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97, (EU) 2016/2341 i uredbama (EU) br. 345/2013 i (EU) br. 346/2013, kao i nacionalnim pravom kojim su uređeni osobni i pojedinačni mirovinski proizvodi. Kako bi ispunili svoje dužnosti na temelju tih pravila, sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici u svoje bi procese, uključujući procese dužne pažnje, trebali uključiti ne samo sve relevantne financijske rizike, nego uključiti i sve relevantne rizike održivosti, koji bi mogli imati relevantan bitan negativan učinak na financijski povrat ulaganja ili savjetovanje te bi ih trebali kontinuirano ocjenjivati. Stoga bi sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici trebali u svojim politikama pobliže odrediti kako će uključiti te rizike i objaviti te politike. |
| --- | --- |

(12)

Ovom se Uredbom za sudionike na financijskim tržištima i financijske savjetnike zadržavaju zahtjevi djelovanja u najboljem interesu krajnjih ulagatelja, uključujući, ali ne ograničavajući se na, zahtjev za provođenjem dužne pažnje prije ulaganja, kao što je predviđeno direktivama 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97, (EU) 2016/2341 i uredbama (EU) br. 345/2013 i (EU) br. 346/2013, kao i nacionalnim pravom kojim su uređeni osobni i pojedinačni mirovinski proizvodi. Kako bi ispunili svoje dužnosti na temelju tih pravila, sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici u svoje bi procese, uključujući procese dužne pažnje, trebali uključiti ne samo sve relevantne financijske rizike, nego uključiti i sve relevantne rizike održivosti, koji bi mogli imati relevantan bitan negativan učinak na financijski povrat ulaganja ili savjetovanje te bi ih trebali kontinuirano ocjenjivati. Stoga bi sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici trebali u svojim politikama pobliže odrediti kako će uključiti te rizike i objaviti te politike.

| (13) | Ovom se Uredbom od sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika koji pružaju usluge investicijskog savjetovanja ili savjetovanja o osiguranju u vezi s investicijskim osigurateljnim proizvodima zahtijeva da bez obzira na oblik financijskih proizvoda i ciljano tržište, objave pisane politike o uključivanju rizika održivosti te da osiguraju transparentnost takvog uključivanja. |
| --- | --- |

(13)

Ovom se Uredbom od sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika koji pružaju usluge investicijskog savjetovanja ili savjetovanja o osiguranju u vezi s investicijskim osigurateljnim proizvodima zahtijeva da bez obzira na oblik financijskih proizvoda i ciljano tržište, objave pisane politike o uključivanju rizika održivosti te da osiguraju transparentnost takvog uključivanja.

| (14) | Rizik održivosti znači okolišni, socijalni ili upravljački događaj ili uvjet koji bi, ako do njega dođe, mogao uzrokovati negativan bitan učinak na vrijednost ulaganja, kako je navedeno u sektorskom zakonodavstvu, osobito u direktivama 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97 i (EU) 2016/2341 ili delegiranim aktima i regulatornim tehničkim standardima koji su na temelju njih doneseni. |
| --- | --- |

(14)

Rizik održivosti znači okolišni, socijalni ili upravljački događaj ili uvjet koji bi, ako do njega dođe, mogao uzrokovati negativan bitan učinak na vrijednost ulaganja, kako je navedeno u sektorskom zakonodavstvu, osobito u direktivama 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97 i (EU) 2016/2341 ili delegiranim aktima i regulatornim tehničkim standardima koji su na temelju njih doneseni.

| (15) | Ovom se Uredbom ne bi smjelo dovoditi u pitanje pravila o uključivanju rizika iz direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97, (EU) 2016/2341 i uredaba (EU) br. 345/2013 i (EU) br. 346/2013 kao ni iz nacionalnog prava kojim su uređeni osobni i pojedinačni mirovinski proizvodi, uključujući, ali ne ograničavajući se na, relevantne primjenjive kriterije proporcionalnosti kao što su veličina, unutarnje uređenje i priroda, opseg i složenost dotičnih aktivnosti. Ovom se Uredbom nastoji postići više transparentnosti u pogledu načina na koje sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici uključuju rizike održivosti u svoje odluke o ulaganjima i investicijske savjete ili savjete o osiguranju. Ako se na temelju procjene rizika održivosti može zaključiti da ne postoje rizici održivosti koji se smatraju relevantnima za financijski proizvod, trebalo bi objasniti razloge za to. Ako se na temelju procjene rizika održivosti može zaključiti da su ti rizici relevantni, trebalo bi u kvalitativnom ili kvantitativnom obliku objaviti podatke o mjeri u kojoj bi rizici održivosti mogli utjecati na uspješnost financijskog proizvoda. Procjene rizika održivosti i s time povezane predugovorne objave od strane sudionika na financijskim tržištima trebalo bi uključiti u predugovorne objave od strane financijskih savjetnika. Financijski savjetnici trebali bi prije pružanja usluga savjetovanja objaviti, na koji se način pri procesu odabira financijskog proizvoda koji se predstavlja krajnjim ulagateljima uzimaju u obzir rizici održivosti bez obzira na preferencije krajnjih ulagatelja u pogledu održivosti. Time se ne bi smjela dovoditi u pitanje primjena odredaba nacionalnog prava kojima se prenose direktive 2014/65/EU i (EU) 2016/97, a osobito obveze sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika u pogledu upravljanja proizvodima, procjena primjerenosti i prikladnosti te ispitivanja zahtjeva i potreba. |
| --- | --- |

(15)

Ovom se Uredbom ne bi smjelo dovoditi u pitanje pravila o uključivanju rizika iz direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97, (EU) 2016/2341 i uredaba (EU) br. 345/2013 i (EU) br. 346/2013 kao ni iz nacionalnog prava kojim su uređeni osobni i pojedinačni mirovinski proizvodi, uključujući, ali ne ograničavajući se na, relevantne primjenjive kriterije proporcionalnosti kao što su veličina, unutarnje uređenje i priroda, opseg i složenost dotičnih aktivnosti. Ovom se Uredbom nastoji postići više transparentnosti u pogledu načina na koje sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici uključuju rizike održivosti u svoje odluke o ulaganjima i investicijske savjete ili savjete o osiguranju. Ako se na temelju procjene rizika održivosti može zaključiti da ne postoje rizici održivosti koji se smatraju relevantnima za financijski proizvod, trebalo bi objasniti razloge za to. Ako se na temelju procjene rizika održivosti može zaključiti da su ti rizici relevantni, trebalo bi u kvalitativnom ili kvantitativnom obliku objaviti podatke o mjeri u kojoj bi rizici održivosti mogli utjecati na uspješnost financijskog proizvoda. Procjene rizika održivosti i s time povezane predugovorne objave od strane sudionika na financijskim tržištima trebalo bi uključiti u predugovorne objave od strane financijskih savjetnika. Financijski savjetnici trebali bi prije pružanja usluga savjetovanja objaviti, na koji se način pri procesu odabira financijskog proizvoda koji se predstavlja krajnjim ulagateljima uzimaju u obzir rizici održivosti bez obzira na preferencije krajnjih ulagatelja u pogledu održivosti. Time se ne bi smjela dovoditi u pitanje primjena odredaba nacionalnog prava kojima se prenose direktive 2014/65/EU i (EU) 2016/97, a osobito obveze sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika u pogledu upravljanja proizvodima, procjena primjerenosti i prikladnosti te ispitivanja zahtjeva i potreba.

| (16) | Odluke i savjeti o ulaganju mogli bi na čimbenike održivosti imati negativne učinke, ili učinke koji su bitni ili je vjerojatno da će biti bitni, ili bi im mogli doprinijeti ili biti u izravnoj vezi s njima. |
| --- | --- |

(16)

Odluke i savjeti o ulaganju mogli bi na čimbenike održivosti imati negativne učinke, ili učinke koji su bitni ili je vjerojatno da će biti bitni, ili bi im mogli doprinijeti ili biti u izravnoj vezi s njima.

| (17) | Kako bi se osigurala usklađena i dosljedna primjena ove Uredbe potrebno je utvrditi usklađenu definiciju „održivih ulaganja”, kojom se predviđa da društva u koja je uloženo primjenjuju prakse dobrog upravljanja i da je osigurano načelo predostrožnosti „o nečinjenju bitne štete”, tako da se ne nanosi znatna šteta ni okolišnom ni socijalnom cilju. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se osigurala usklađena i dosljedna primjena ove Uredbe potrebno je utvrditi usklađenu definiciju „održivih ulaganja”, kojom se predviđa da društva u koja je uloženo primjenjuju prakse dobrog upravljanja i da je osigurano načelo predostrožnosti „o nečinjenju bitne štete”, tako da se ne nanosi znatna šteta ni okolišnom ni socijalnom cilju.

| (18) | Ako sudionici na financijskim tržištima, uvažavajući svoju veličinu, prirodu i opseg svojih aktivnosti i vrste financijskih proizvoda koje stavljaju na raspolaganje, uzimaju u obzir glavne štetne učinke, bilo da su bitni ili je vjerojatno da će biti bitni, odluka o ulaganju na čimbenike održivosti, u svoje bi procese, među ostalim postupke dužne pažnje, trebali uključiti postupke za uzimanja u obzir glavnih štetnih učinaka uz relevantne financijske rizike i relevantne rizike održivosti. U informacijama o takvim postupcima moglo bi se opisati na koji način sudionici na financijskim tržištima ispunjavaju svoje odgovornosti povezane s upravljanjem u području održivosti ili druge obveze prema dioničarima. Sudionici na financijskim tržištima trebali bi na svojim internetskim stranicama navesti informacije o tim postupcima i opise glavnih štetnih učinaka. U tom pogledu zajednički odbor Europskog nadzornog tijela za bankarstvo osnovanog Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (15) (EBA), Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje osnovanog Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (16) (EIOPA) i Europskog nadzornog tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala osnovanog Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (17) (ESMA) („Zajednički odbor”) te sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici trebali bi uzeti u obzir smjernice o postupanju s dužnom pažnjom za odgovorno poslovno ponašanje koje je izradila Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) te Načela odgovornog ulaganja koja podupiru Ujedinjeni narodi. |
| --- | --- |

(18)

Ako sudionici na financijskim tržištima, uvažavajući svoju veličinu, prirodu i opseg svojih aktivnosti i vrste financijskih proizvoda koje stavljaju na raspolaganje, uzimaju u obzir glavne štetne učinke, bilo da su bitni ili je vjerojatno da će biti bitni, odluka o ulaganju na čimbenike održivosti, u svoje bi procese, među ostalim postupke dužne pažnje, trebali uključiti postupke za uzimanja u obzir glavnih štetnih učinaka uz relevantne financijske rizike i relevantne rizike održivosti. U informacijama o takvim postupcima moglo bi se opisati na koji način sudionici na financijskim tržištima ispunjavaju svoje odgovornosti povezane s upravljanjem u području održivosti ili druge obveze prema dioničarima. Sudionici na financijskim tržištima trebali bi na svojim internetskim stranicama navesti informacije o tim postupcima i opise glavnih štetnih učinaka. U tom pogledu zajednički odbor Europskog nadzornog tijela za bankarstvo osnovanog Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (15) (EBA), Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje osnovanog Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (16) (EIOPA) i Europskog nadzornog tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala osnovanog Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (17) (ESMA) („Zajednički odbor”) te sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici trebali bi uzeti u obzir smjernice o postupanju s dužnom pažnjom za odgovorno poslovno ponašanje koje je izradila Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) te Načela odgovornog ulaganja koja podupiru Ujedinjeni narodi.

| (19) | Uzimanjem u obzir čimbenika održivosti u procesu odlučivanja o ulaganjima i savjetodavnom procesu može se ostvariti korist i izvan financijskih tržišta. Time se može povećati otpornost realnoga gospodarstva i stabilnost financijskog sustava. Na taj se način u konačnici može utjecati na omjer rizika i povrata financijskih proizvoda. Stoga je ključno da sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici pruže potrebne informacije kako bi omogućili da krajnji ulagatelji donose informirane odluke o ulaganjima. |
| --- | --- |

(19)

Uzimanjem u obzir čimbenika održivosti u procesu odlučivanja o ulaganjima i savjetodavnom procesu može se ostvariti korist i izvan financijskih tržišta. Time se može povećati otpornost realnoga gospodarstva i stabilnost financijskog sustava. Na taj se način u konačnici može utjecati na omjer rizika i povrata financijskih proizvoda. Stoga je ključno da sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici pruže potrebne informacije kako bi omogućili da krajnji ulagatelji donose informirane odluke o ulaganjima.

| (20) | Sudionici na financijskim tržištima koji uzimaju u obzir glavne štetne učinke odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti trebali bi u predugovornim informacijama za svaki financijski proizvod sažeto objaviti, u kvalitativnom ili kvantitativnom smislu, na koji se način glavni štetni učinci uzimaju u obzir te izjavu da su informacije o glavnim štetnim učincima na čimbenike održivosti dostupne u okviru izrade kontinuiranih izvješća. Glavne štetne učinke trebalo bi tumačiti kao učinke odluka i savjeta o ulaganju koji rezultiraju negativnim učincima na čimbenike održivosti. |
| --- | --- |

(20)

Sudionici na financijskim tržištima koji uzimaju u obzir glavne štetne učinke odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti trebali bi u predugovornim informacijama za svaki financijski proizvod sažeto objaviti, u kvalitativnom ili kvantitativnom smislu, na koji se način glavni štetni učinci uzimaju u obzir te izjavu da su informacije o glavnim štetnim učincima na čimbenike održivosti dostupne u okviru izrade kontinuiranih izvješća. Glavne štetne učinke trebalo bi tumačiti kao učinke odluka i savjeta o ulaganju koji rezultiraju negativnim učincima na čimbenike održivosti.

| (21) | Dosad su razvijeni održivi proizvodi s različitim stupnjevima ambicioznosti. Stoga je za potrebe predugovornih objava i objava u periodičnim izvješćima potrebno napraviti razliku između zahtjeva za financijske proizvode kojima se promiču okolišna ili socijalna obilježja, i onih za financijske proizvode s pozitivnim učinkom na okoliš i društvo. Posljedično, u pogledu financijskih proizvoda s okolišnim ili socijalnim obilježjima, sudionici na financijskim tržištima trebali bi objaviti podatke o tome je li i na koji način određeni indeks, indeks održivosti ili standardni indeks, usklađen s tim obilježjima, a u slučajevima u kojima se ne upotrebljava referentna vrijednost, informacije o tome kako se ostvaruju obilježja financijskih proizvoda u pogledu održivosti. Što se tiče financijskih proizvoda koji imaju za cilj pozitivan utjecaj na okoliš i društvo, sudionici na financijskim tržištima trebali bi objaviti podatke o tome koju referentnu vrijednost održivosti upotrebljavaju za mjerenje održive uspješnosti, a u slučajevima u kojima se ne upotrebljava referentna vrijednost, objasniti na koji je način postignut cilj održivosti. Te bi objave trebale biti uključene u njihova godišnja izvješća. |
| --- | --- |

(21)

Dosad su razvijeni održivi proizvodi s različitim stupnjevima ambicioznosti. Stoga je za potrebe predugovornih objava i objava u periodičnim izvješćima potrebno napraviti razliku između zahtjeva za financijske proizvode kojima se promiču okolišna ili socijalna obilježja, i onih za financijske proizvode s pozitivnim učinkom na okoliš i društvo. Posljedično, u pogledu financijskih proizvoda s okolišnim ili socijalnim obilježjima, sudionici na financijskim tržištima trebali bi objaviti podatke o tome je li i na koji način određeni indeks, indeks održivosti ili standardni indeks, usklađen s tim obilježjima, a u slučajevima u kojima se ne upotrebljava referentna vrijednost, informacije o tome kako se ostvaruju obilježja financijskih proizvoda u pogledu održivosti. Što se tiče financijskih proizvoda koji imaju za cilj pozitivan utjecaj na okoliš i društvo, sudionici na financijskim tržištima trebali bi objaviti podatke o tome koju referentnu vrijednost održivosti upotrebljavaju za mjerenje održive uspješnosti, a u slučajevima u kojima se ne upotrebljava referentna vrijednost, objasniti na koji je način postignut cilj održivosti. Te bi objave trebale biti uključene u njihova godišnja izvješća.

| (22) | Ovom se Uredbom ne dovode u pitanje pravila o isplaćivanju primitaka ili ocjeni rada osoblja sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika iz direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97, (EU) 2016/2341 i Uredaba (EU) br. 345/2013 i (EU) br. 346/2013 odnosno provedbenih akata te nacionalnog prava kojim su uređeni osobni i pojedinačni mirovinski proizvodi, uključujući, ali ne ograničavajući se na, relevantne primjenjive kriterije proporcionalnosti kao što su veličina, unutarnje uređenje i priroda, opseg i složenost dotičnih aktivnosti. Međutim, primjereno je postići više transparentnosti, u kvalitativnom ili kvantitativnom smislu, u pogledu politika o isplaćivanju primitaka sudionicima na financijskim tržištima i financijskim savjetnicima, u vezi s njihovim uslugama savjetovanja o ulaganju ili osiguranju, kojima se promiče dobro i djelotvorno upravljanje rizicima s obzirom na rizike održivosti, pri čemu se strukturom za isplaćivanje primitaka ne potiče prekomjerno preuzimanje rizika u pogledu održivosti te je povezana s djelovanjem koje je prilagođeno rizicima. |
| --- | --- |

(22)

Ovom se Uredbom ne dovode u pitanje pravila o isplaćivanju primitaka ili ocjeni rada osoblja sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika iz direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97, (EU) 2016/2341 i Uredaba (EU) br. 345/2013 i (EU) br. 346/2013 odnosno provedbenih akata te nacionalnog prava kojim su uređeni osobni i pojedinačni mirovinski proizvodi, uključujući, ali ne ograničavajući se na, relevantne primjenjive kriterije proporcionalnosti kao što su veličina, unutarnje uređenje i priroda, opseg i složenost dotičnih aktivnosti. Međutim, primjereno je postići više transparentnosti, u kvalitativnom ili kvantitativnom smislu, u pogledu politika o isplaćivanju primitaka sudionicima na financijskim tržištima i financijskim savjetnicima, u vezi s njihovim uslugama savjetovanja o ulaganju ili osiguranju, kojima se promiče dobro i djelotvorno upravljanje rizicima s obzirom na rizike održivosti, pri čemu se strukturom za isplaćivanje primitaka ne potiče prekomjerno preuzimanje rizika u pogledu održivosti te je povezana s djelovanjem koje je prilagođeno rizicima.

| (23) | Kako bi se povećala transparentnost i informirali krajnji ulagatelji, trebalo bi regulirati pristup informacijama o tome kako sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici uključuju relevantne rizike održivosti, koji su bitni ili za koje je vjerojatno da će biti bitni, u svoje procese odlučivanja o ulaganjima, uključujući organizacijske aspekte, aspekte upravljanja rizikom i aspekte upravljanja u pogledu tih procesa, te u svoje savjetodavne procese, tako da se od tih subjekata zahtijeva da sažete informacije o tim politikama održavaju na svojim internetskim stranicama. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se povećala transparentnost i informirali krajnji ulagatelji, trebalo bi regulirati pristup informacijama o tome kako sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici uključuju relevantne rizike održivosti, koji su bitni ili za koje je vjerojatno da će biti bitni, u svoje procese odlučivanja o ulaganjima, uključujući organizacijske aspekte, aspekte upravljanja rizikom i aspekte upravljanja u pogledu tih procesa, te u svoje savjetodavne procese, tako da se od tih subjekata zahtijeva da sažete informacije o tim politikama održavaju na svojim internetskim stranicama.

| (24) | Postojećim zahtjevima za objavljivanje utvrđenima u pravu Unije ne zahtijeva se objavljivanje svih informacija potrebnih za ispravno informiranje krajnjih ulagatelja o učinku njihovih ulaganja povezanog s održivosti u financijskim proizvodima koji imaju okolišna ili socijalna obilježja ili financijskih proizvoda namijenjenima ostvarivanju ciljeva u vezi s održivosti. Stoga je primjereno utvrditi određenije i standardizirane zahtjeve za objavljivanje u pogledu takvih ulaganja. Na primjer, trebalo bi redovito izvješćivati o ukupnom učinku financijskih proizvoda povezanom s održivosti s pomoću pokazatelja relevantnih za mjerenje odabranog cilja održivih ulaganja. Ako je odgovarajući indeks određen kao referentna vrijednost, tu bi informaciju radi omogućivanja usporedbe trebalo objaviti i za određeni indeks, kao i za širi tržišni indeks. Ako upravitelji fondova EuSEF stavljaju na raspolaganje informacije o pozitivnom socijalnom učinku koji je cilj određenog fonda, ukupnom ostvarenom socijalnom rezultatu i povezanim metodama primijenjenima u skladu s Uredbom (EU) br. 346/2013, oni bi prema potrebi mogli te informacije iskoristiti za potrebe objava na temelju ove Uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Postojećim zahtjevima za objavljivanje utvrđenima u pravu Unije ne zahtijeva se objavljivanje svih informacija potrebnih za ispravno informiranje krajnjih ulagatelja o učinku njihovih ulaganja povezanog s održivosti u financijskim proizvodima koji imaju okolišna ili socijalna obilježja ili financijskih proizvoda namijenjenima ostvarivanju ciljeva u vezi s održivosti. Stoga je primjereno utvrditi određenije i standardizirane zahtjeve za objavljivanje u pogledu takvih ulaganja. Na primjer, trebalo bi redovito izvješćivati o ukupnom učinku financijskih proizvoda povezanom s održivosti s pomoću pokazatelja relevantnih za mjerenje odabranog cilja održivih ulaganja. Ako je odgovarajući indeks određen kao referentna vrijednost, tu bi informaciju radi omogućivanja usporedbe trebalo objaviti i za određeni indeks, kao i za širi tržišni indeks. Ako upravitelji fondova EuSEF stavljaju na raspolaganje informacije o pozitivnom socijalnom učinku koji je cilj određenog fonda, ukupnom ostvarenom socijalnom rezultatu i povezanim metodama primijenjenima u skladu s Uredbom (EU) br. 346/2013, oni bi prema potrebi mogli te informacije iskoristiti za potrebe objava na temelju ove Uredbe.

| (25) | Direktivom 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (18) propisuju se obveze transparentnosti u pogledu okolišnih i socijalnih pitanja te aspekata korporativnog upravljanja u nefinancijskom izvješćivanju. Međutim, oblik i prikaz koji se zahtijevaju tim direktivama nisu uvijek prikladni za izravnu primjenu od strane sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika pri poslovanju s krajnjim ulagateljima. Sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici trebali bi, prema potrebi, moći upotrebljavati informacije iz izvješća poslovodstva i nefinancijskih izvještaja za potrebe ove Uredbe u skladu s tom Direktivom. |
| --- | --- |

(25)

Direktivom 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (18) propisuju se obveze transparentnosti u pogledu okolišnih i socijalnih pitanja te aspekata korporativnog upravljanja u nefinancijskom izvješćivanju. Međutim, oblik i prikaz koji se zahtijevaju tim direktivama nisu uvijek prikladni za izravnu primjenu od strane sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika pri poslovanju s krajnjim ulagateljima. Sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici trebali bi, prema potrebi, moći upotrebljavati informacije iz izvješća poslovodstva i nefinancijskih izvještaja za potrebe ove Uredbe u skladu s tom Direktivom.

| (26) | Kako bi se osigurala pouzdanost informacija objavljenih na internetskim stranicama sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika, takve bi informacije trebalo ažurirati te bi svako preispitivanje ili izmjenu tih informacija trebalo jasno objasniti. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se osigurala pouzdanost informacija objavljenih na internetskim stranicama sudionika na financijskim tržištima i financijskih savjetnika, takve bi informacije trebalo ažurirati te bi svako preispitivanje ili izmjenu tih informacija trebalo jasno objasniti.

| (27) | Premda se ovom Uredbom ne obuhvaćaju nacionalni sustavi socijalne sigurnosti obuhvaćeni uredbama (EZ) br. 883/2004 i (EZ) br. 987/2009, s obzirom na to da države članice određene sastavnice u upravljanju obveznim mirovinskim programima unutar svojih sustava socijalne sigurnosti sve više otvaraju sudionicima na financijskim tržištima ili drugim subjektima uređenima privatnim pravom, te da su takvi programi također izloženi rizicima održivosti i da bi se u okviru njih moglo uzimati u obzir štetne učinke na održivost, promicati okolišna ili socijalna obilježja ili provoditi održivo ulaganje, države članice trebale bi imati mogućnost primjenjivati ovu Uredbu u pogledu takvih sustava kako bi se ublažila asimetrija informacija. |
| --- | --- |

(27)

Premda se ovom Uredbom ne obuhvaćaju nacionalni sustavi socijalne sigurnosti obuhvaćeni uredbama (EZ) br. 883/2004 i (EZ) br. 987/2009, s obzirom na to da države članice određene sastavnice u upravljanju obveznim mirovinskim programima unutar svojih sustava socijalne sigurnosti sve više otvaraju sudionicima na financijskim tržištima ili drugim subjektima uređenima privatnim pravom, te da su takvi programi također izloženi rizicima održivosti i da bi se u okviru njih moglo uzimati u obzir štetne učinke na održivost, promicati okolišna ili socijalna obilježja ili provoditi održivo ulaganje, države članice trebale bi imati mogućnost primjenjivati ovu Uredbu u pogledu takvih sustava kako bi se ublažila asimetrija informacija.

| (28) | Ovom se Uredbom država članica ne bi smjela spriječiti da donese ili na snazi zadrži strože odredbe o objavi politika prilagodbe klimatskim promjenama i dodatnim objavama krajnjim ulagateljima u pogledu rizika održivosti pod uvjetom da sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici na koje se to odnosi imaju sjedište na njezinu državnom području. Međutim, tim odredbama ne bi se smjelo ometati djelotvornu primjenu ove Uredbe ili postizanje njezinih ciljeva. |
| --- | --- |

(28)

Ovom se Uredbom država članica ne bi smjela spriječiti da donese ili na snazi zadrži strože odredbe o objavi politika prilagodbe klimatskim promjenama i dodatnim objavama krajnjim ulagateljima u pogledu rizika održivosti pod uvjetom da sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici na koje se to odnosi imaju sjedište na njezinu državnom području. Međutim, tim odredbama ne bi se smjelo ometati djelotvornu primjenu ove Uredbe ili postizanje njezinih ciljeva.

| (29) | Na temelju Direktive (EU) 2016/2341 od institucija za strukovno mirovinsko osiguranje već se zahtijeva primjena pravila o općem upravljanju i upravljanju rizikom na njihove odluke o ulaganjima i procjene rizika kako bi se osigurali kontinuitet i pravilnost. Odluke o ulaganjima i procjena relevantnih rizika, uključujući okolišne, socijalne i upravljačke rizike, trebale bi se donositi na način da se osigura usklađenost s interesima članova i korisnika institucija za strukovno mirovinsko osiguranje. EIOPA bi trebala objavljivati smjernice u kojima bi se pobliže naveli načini na koji se u odlukama o ulaganjima i procjenama rizika koje donose institucije za strukovno mirovinsko osiguranje uzimaju u obzir okolišni, socijalni i upravljački rizici na temelju te direktive. |
| --- | --- |

(29)

Na temelju Direktive (EU) 2016/2341 od institucija za strukovno mirovinsko osiguranje već se zahtijeva primjena pravila o općem upravljanju i upravljanju rizikom na njihove odluke o ulaganjima i procjene rizika kako bi se osigurali kontinuitet i pravilnost. Odluke o ulaganjima i procjena relevantnih rizika, uključujući okolišne, socijalne i upravljačke rizike, trebale bi se donositi na način da se osigura usklađenost s interesima članova i korisnika institucija za strukovno mirovinsko osiguranje. EIOPA bi trebala objavljivati smjernice u kojima bi se pobliže naveli načini na koji se u odlukama o ulaganjima i procjenama rizika koje donose institucije za strukovno mirovinsko osiguranje uzimaju u obzir okolišni, socijalni i upravljački rizici na temelju te direktive.

| (30) | EBA-i, EIOPA-i i ESMA-i (zajedno: „europska nadzorna tijela”) trebalo bi preko Zajedničkog odbora naložiti da izrade nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se pobliže određuju pojedinosti o sadržaju, metodologijama i prikazu informacija u vezi s pokazateljima u pogledu održivosti u području klime i drugih štetnih učinaka povezanih s okolišem, sa socijalnim pitanjima i pitanjima u vezi sa zaposlenicima, s poštovanjem ljudskih prava, s borbom protiv korupcije i podmićivanja, kao i odrediti pojedinosti o prikazu i sadržaju informacija u pogledu promicanja okolišnih ili socijalnih obilježja i ciljeva održivih ulaganja koje treba objaviti u predugovornim dokumentima, godišnjim izvješćima i na internetskim stranicama sudionika na financijskim tržištima u skladu s člancima od 10. do 14. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje tih regulatornih tehničkih standarda putem provedbenih akata na temelju članka 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i u skladu s člancima od 10. do 14. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010. |
| --- | --- |

(30)

EBA-i, EIOPA-i i ESMA-i (zajedno: „europska nadzorna tijela”) trebalo bi preko Zajedničkog odbora naložiti da izrade nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se pobliže određuju pojedinosti o sadržaju, metodologijama i prikazu informacija u vezi s pokazateljima u pogledu održivosti u području klime i drugih štetnih učinaka povezanih s okolišem, sa socijalnim pitanjima i pitanjima u vezi sa zaposlenicima, s poštovanjem ljudskih prava, s borbom protiv korupcije i podmićivanja, kao i odrediti pojedinosti o prikazu i sadržaju informacija u pogledu promicanja okolišnih ili socijalnih obilježja i ciljeva održivih ulaganja koje treba objaviti u predugovornim dokumentima, godišnjim izvješćima i na internetskim stranicama sudionika na financijskim tržištima u skladu s člancima od 10. do 14. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje tih regulatornih tehničkih standarda putem provedbenih akata na temelju članka 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i u skladu s člancima od 10. do 14. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010.

| (31) | Europskim nadzornim tijelima bi preko Zajedničkog odbora trebalo naložiti da izrade nacrt provedbenih tehničkih standarda kako bi utvrdile standardni prikaz informacija kojima se okolišna ili socijalna obilježja i održiva ulaganja promiču u promidžbenim materijalima. Komisija bi trebala biti ovlaštena prilagoditi te provedbene tehničke standarde putem provedbenog akta na temelju članka 291. UFEU-a i u skladu s člankom 15. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010. |
| --- | --- |

(31)

Europskim nadzornim tijelima bi preko Zajedničkog odbora trebalo naložiti da izrade nacrt provedbenih tehničkih standarda kako bi utvrdile standardni prikaz informacija kojima se okolišna ili socijalna obilježja i održiva ulaganja promiču u promidžbenim materijalima. Komisija bi trebala biti ovlaštena prilagoditi te provedbene tehničke standarde putem provedbenog akta na temelju članka 291. UFEU-a i u skladu s člankom 15. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010.

| (32) | Budući da se u godišnjim izvješćima u načelu sažimaju poslovni rezultati za dovršene kalendarske godine, odredbe ove Uredbe u pogledu zahtjeva za transparentnost u takvim izvješćima ne bi se trebale primjenjivati do 1. siječnja 2022. |
| --- | --- |

(32)

Budući da se u godišnjim izvješćima u načelu sažimaju poslovni rezultati za dovršene kalendarske godine, odredbe ove Uredbe u pogledu zahtjeva za transparentnost u takvim izvješćima ne bi se trebale primjenjivati do 1. siječnja 2022.

| (33) | Pravilima o objavljivanju iz ove Uredbe trebalo bi dopuniti odredbe direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97 i (EU) 2016/2341 te uredaba (EU) br. 345/2013, (EU) br. 346/2013, (EU) 2015/760 i (EU) 2019/1238. |
| --- | --- |

(33)

Pravilima o objavljivanju iz ove Uredbe trebalo bi dopuniti odredbe direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97 i (EU) 2016/2341 te uredaba (EU) br. 345/2013, (EU) br. 346/2013, (EU) 2015/760 i (EU) 2019/1238.

| (34) | Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

(34)

Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.

| (35) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, osobito na jačanje zaštite krajnjih ulagatelja i poboljšanje objava tim ulagateljima, među ostalim u slučajevima prekograničnih kupnji od strane krajnjih ulagatelja, ne mogu dostatno ostvariti države članice nego se zbog potrebe utvrđivanja jedinstvenih zahtjeva za objavljivanje podataka na razini Unije oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva, |
| --- | --- |

(35)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, osobito na jačanje zaštite krajnjih ulagatelja i poboljšanje objava tim ulagateljima, među ostalim u slučajevima prekograničnih kupnji od strane krajnjih ulagatelja, ne mogu dostatno ostvariti države članice nego se zbog potrebe utvrđivanja jedinstvenih zahtjeva za objavljivanje podataka na razini Unije oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju usklađena pravila o transparentnosti za sudionike na financijskim tržištima i financijske savjetnike u pogledu uključivanja rizika održivosti i uzimanja u obzir štetnih učinaka na održivost u njihovim procesima i pružanja informacija povezanih s održivosti u vezi s financijskim proizvodima.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „sudionik na financijskom tržištu” znači:






  (a) | društvo za osiguranje koje nudi investicijski osigurateljni proizvod; |
| --- | --- | --- |

1.

„sudionik na financijskom tržištu” znači:

(a)

društvo za osiguranje koje nudi investicijski osigurateljni proizvod;

| (b) | investicijsko društvo koje pruža usluge upravljanja portfeljem; |
| --- | --- |

(b)

investicijsko društvo koje pruža usluge upravljanja portfeljem;

| (c) | institucija za strukovno mirovinsko osiguranje (IORP); |
| --- | --- |

(c)

institucija za strukovno mirovinsko osiguranje (IORP);

| (d) | proizvođač mirovinskog proizvoda; |
| --- | --- |

(d)

proizvođač mirovinskog proizvoda;

| (e) | upravitelj alternativnih investicijskih fondova (UAIF); |
| --- | --- |

(e)

upravitelj alternativnih investicijskih fondova (UAIF);

| (f) | pružatelj paneuropskih osobnih mirovinskih proizvoda (PEPP); |
| --- | --- |

(f)

pružatelj paneuropskih osobnih mirovinskih proizvoda (PEPP);

| (g) | upravitelj kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala koji je registriran u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) br. 345/2013; |
| --- | --- |

(g)

upravitelj kvalificiranog fonda poduzetničkog kapitala koji je registriran u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) br. 345/2013;

| (g) | upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo koji je registriran u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 346/2013; |
| --- | --- |

(g)

upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo koji je registriran u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 346/2013;

| (i) | društvo za upravljanje subjektom za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (društvo za upravljanje UCITS-ima); ili |
| --- | --- |

(i)

društvo za upravljanje subjektom za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (društvo za upravljanje UCITS-ima); ili

| (j) | kreditna institucija koja pruža usluge upravljanja portfeljem; |
| --- | --- |

(j)

kreditna institucija koja pruža usluge upravljanja portfeljem;

| 2. | „društvo za osiguranje” znači društvo za osiguranje koje ima odobrenje za rad u skladu s člankom 18. Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

2.

„društvo za osiguranje” znači društvo za osiguranje koje ima odobrenje za rad u skladu s člankom 18. Direktive 2009/138/EZ;

| 3. | „investicijski osigurateljni proizvod” znači:






  (a) | investicijski osigurateljni proizvod kako je definiran u članku 4. točki 2. Uredbe (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (19)
  ; ili |
| --- | --- | --- |

3.

„investicijski osigurateljni proizvod” znači:

(a)

investicijski osigurateljni proizvod kako je definiran u članku 4. točki 2. Uredbe (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (19)
  ; ili

19

;

| (b) | proizvod osiguranja koji je dostupan profesionalnom ulagatelju i nudi vrijednost po dospijeću ili otkupnu vrijednost koja je u potpunosti ili djelomično izložena, izravno ili neizravno, fluktuacijama na tržištu; |
| --- | --- |

(b)

proizvod osiguranja koji je dostupan profesionalnom ulagatelju i nudi vrijednost po dospijeću ili otkupnu vrijednost koja je u potpunosti ili djelomično izložena, izravno ili neizravno, fluktuacijama na tržištu;

| 4. | „upravitelj alternativnog investicijskog fonda” ili „UAIF” znači UAIF kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki (b) Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

4.

„upravitelj alternativnog investicijskog fonda” ili „UAIF” znači UAIF kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki (b) Direktive 2011/61/EU;

| 5. | „investicijsko društvo” znači investicijsko društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

5.

„investicijsko društvo” znači investicijsko društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/65/EU;

| 6. | „upravljanje portfeljem” znači upravljanje portfeljem kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 8. Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

6.

„upravljanje portfeljem” znači upravljanje portfeljem kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 8. Direktive 2014/65/EU;

| 7. | „institucija za strukovno mirovinsko osiguranje” ili „IORP” znači institucija za strukovno mirovinsko osiguranje koja ima odobrenje za rad ili je registrirana u skladu s člankom 9. Direktive (EU) 2016/2341, osim institucija u pogledu koje je država članica odlučila primijeniti članak 5. te direktive ili institucija koja upravlja mirovinskim programima koji ukupno imaju manje od 15 članova; |
| --- | --- |

7.

„institucija za strukovno mirovinsko osiguranje” ili „IORP” znači institucija za strukovno mirovinsko osiguranje koja ima odobrenje za rad ili je registrirana u skladu s člankom 9. Direktive (EU) 2016/2341, osim institucija u pogledu koje je država članica odlučila primijeniti članak 5. te direktive ili institucija koja upravlja mirovinskim programima koji ukupno imaju manje od 15 članova;

| 8. | „mirovinski proizvod” znači:






  (a) | mirovinski proizvod iz članka 2. stavka 2. točke (e) Uredbe (EU) br. 1286/2014; ili |
| --- | --- | --- |

8.

„mirovinski proizvod” znači:

(a)

mirovinski proizvod iz članka 2. stavka 2. točke (e) Uredbe (EU) br. 1286/2014; ili

| (b) | pojedinačni mirovinski proizvod iz članka 2. stavka 2. točke (g) Uredbe (EU) br. 1286/2014; |
| --- | --- |

(b)

pojedinačni mirovinski proizvod iz članka 2. stavka 2. točke (g) Uredbe (EU) br. 1286/2014;

| 9. | „paneuropski osobni mirovinski proizvod” ili „PEPP” znači proizvod iz članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) 2019/1238; |
| --- | --- |

9.

„paneuropski osobni mirovinski proizvod” ili „PEPP” znači proizvod iz članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) 2019/1238;

| 10. | „društvo za upravljanje UCITS-ima” znači:






  (a) | društvo za upravljanje kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki (b) Direktive 2009/65/EZ; ili |
| --- | --- | --- |

10.

„društvo za upravljanje UCITS-ima” znači:

(a)

društvo za upravljanje kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki (b) Direktive 2009/65/EZ; ili

| (b) | društvo za investicije s odobrenjem za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ koje za svoje upravljanje nije odredilo društvo za upravljanje s odobrenjem za rad na temelju te Direktive; |
| --- | --- |

(b)

društvo za investicije s odobrenjem za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ koje za svoje upravljanje nije odredilo društvo za upravljanje s odobrenjem za rad na temelju te Direktive;

| 11. | „financijski savjetnik” znači:






  (a) | posrednik u osiguranju koji pruža usluge savjetovanja o osiguranju u vezi s investicijskim osigurateljnim proizvodima; |
| --- | --- | --- |

11.

„financijski savjetnik” znači:

(a)

posrednik u osiguranju koji pruža usluge savjetovanja o osiguranju u vezi s investicijskim osigurateljnim proizvodima;

| (b) | društvo za osiguranje koje pruža usluge savjetovanja o osiguranju u vezi s investicijskim osigurateljnim proizvodima; |
| --- | --- |

(b)

društvo za osiguranje koje pruža usluge savjetovanja o osiguranju u vezi s investicijskim osigurateljnim proizvodima;

| (c) | kreditna institucija koja pruža usluge investicijskog savjetovanja; |
| --- | --- |

(c)

kreditna institucija koja pruža usluge investicijskog savjetovanja;

| (d) | investicijsko društvo koje pruža usluge investicijskog savjetovanja; |
| --- | --- |

(d)

investicijsko društvo koje pruža usluge investicijskog savjetovanja;

| (e) | UAIF koji pruža usluge investicijskog savjetovanja u skladu s člankom 6. stavkom 4. točkom (b) pod točkom i. Direktive 2011/61/EU; ili |
| --- | --- |

(e)

UAIF koji pruža usluge investicijskog savjetovanja u skladu s člankom 6. stavkom 4. točkom (b) pod točkom i. Direktive 2011/61/EU; ili

| (f) | društvo za upravljanje UCITS-ima koje pruža usluge investicijskog savjetovanja u skladu s člankom 6. stavkom 3. točkom (b) pod točkom i. Direktive 2009/65/EZ; |
| --- | --- |

(f)

društvo za upravljanje UCITS-ima koje pruža usluge investicijskog savjetovanja u skladu s člankom 6. stavkom 3. točkom (b) pod točkom i. Direktive 2009/65/EZ;

| 12. | „financijski proizvod” znači:






  (a) | portfelj kojim se upravlja u skladu s točkom 6. ovog članka; |
| --- | --- | --- |

12.

„financijski proizvod” znači:

(a)

portfelj kojim se upravlja u skladu s točkom 6. ovog članka;

| (b) | alternativni investicijski fond (AIF); |
| --- | --- |

(b)

alternativni investicijski fond (AIF);

| (c) | investicijski osigurateljni proizvod; |
| --- | --- |

(c)

investicijski osigurateljni proizvod;

| (d) | mirovinski proizvod; |
| --- | --- |

(d)

mirovinski proizvod;

| (e) | mirovinski program; |
| --- | --- |

(e)

mirovinski program;

| (f) | UCITS; ili |
| --- | --- |

(f)

UCITS; ili

| (g) | PEPP; |
| --- | --- |

(g)

PEPP;

| 13. | „alternativni investicijski fondovi“ ili „AIF-i” znači AIF-i kako su definirani u članku 4. stavku 1. točki (a) Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

13.

„alternativni investicijski fondovi“ ili „AIF-i” znači AIF-i kako su definirani u članku 4. stavku 1. točki (a) Direktive 2011/61/EU;

| 14. | „mirovinski program” znači mirovinski program kako je definiran u članku 6. stavku 2. Direktive (EU) 2016/2341; |
| --- | --- |

14.

„mirovinski program” znači mirovinski program kako je definiran u članku 6. stavku 2. Direktive (EU) 2016/2341;

| 15. | „subjekt za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire” ili „UCITS” znači subjekt koji ima odobrenje za rad u skladu s člankom 5. Direktive 2009/65/EZ; |
| --- | --- |

15.

„subjekt za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire” ili „UCITS” znači subjekt koji ima odobrenje za rad u skladu s člankom 5. Direktive 2009/65/EZ;

| 16. | „investicijsko savjetovanje” znači investicijsko savjetovanje kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 4. Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

16.

„investicijsko savjetovanje” znači investicijsko savjetovanje kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 4. Direktive 2014/65/EU;

| 17. | „održivo ulaganje” znači ulaganje u gospodarsku aktivnost kojom se doprinosi ostvarenju okolišnih ciljeva, mjereno, primjerice, ključnim pokazateljima učinkovitosti resursa u pogledu upotrebe energije, obnovljivih izvora energije, sirovina, vode i zemljišta, u pogledu stvaranja otpada, emisija stakleničkih plinova ili u pogledu bioraznolikosti i kružnoga gospodarstva ili ulaganje u gospodarsku aktivnost kojom se doprinosi ostvarenju socijalnih ciljeva, a posebno ulaganja kojima se doprinosi borbi protiv nejednakost ili, potiče socijalna kohezija, socijalna integracija i radni odnosi, ili ulaganje u ljudski kapital ili gospodarski ili socijalno ugrožene zajednice, pod uvjetom da se takvim ulaganjima ne nanosi bitna šteta bilo kojem od tih ciljeva i da društva u koja se ulaže slijede prakse dobrog upravljanja, a osobito u pogledu dobrih upravljačkih struktura, odnosa sa zaposlenicima, isplaćivanja naknada za osoblje i izvršavanje poreznih obveza;; |
| --- | --- |

17.

„održivo ulaganje” znači ulaganje u gospodarsku aktivnost kojom se doprinosi ostvarenju okolišnih ciljeva, mjereno, primjerice, ključnim pokazateljima učinkovitosti resursa u pogledu upotrebe energije, obnovljivih izvora energije, sirovina, vode i zemljišta, u pogledu stvaranja otpada, emisija stakleničkih plinova ili u pogledu bioraznolikosti i kružnoga gospodarstva ili ulaganje u gospodarsku aktivnost kojom se doprinosi ostvarenju socijalnih ciljeva, a posebno ulaganja kojima se doprinosi borbi protiv nejednakost ili, potiče socijalna kohezija, socijalna integracija i radni odnosi, ili ulaganje u ljudski kapital ili gospodarski ili socijalno ugrožene zajednice, pod uvjetom da se takvim ulaganjima ne nanosi bitna šteta bilo kojem od tih ciljeva i da društva u koja se ulaže slijede prakse dobrog upravljanja, a osobito u pogledu dobrih upravljačkih struktura, odnosa sa zaposlenicima, isplaćivanja naknada za osoblje i izvršavanje poreznih obveza;;

| 18. | „profesionalni ulagatelj” znači klijent koji ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu II. Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

18.

„profesionalni ulagatelj” znači klijent koji ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu II. Direktivi 2014/65/EU;

| 19. | „mali ulagatelj” znači ulagatelj koji nije profesionalni ulagatelj; |
| --- | --- |

19.

„mali ulagatelj” znači ulagatelj koji nije profesionalni ulagatelj;

| 20. | „posrednik u osiguranju” znači posrednik u osiguranju kako je definiran u članku 2. stavku 1. točki 3. Direktive (EU) 2016/97; |
| --- | --- |

20.

„posrednik u osiguranju” znači posrednik u osiguranju kako je definiran u članku 2. stavku 1. točki 3. Direktive (EU) 2016/97;

| 21. | „savjetovanje o osiguranju” znači savjetovanje kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki 15. Direktive (EU) 2016/97; |
| --- | --- |

21.

„savjetovanje o osiguranju” znači savjetovanje kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki 15. Direktive (EU) 2016/97;

| 22. | „rizik održivosti” znači okolišni, socijalni ili upravljački događaj ili uvjet koji, ako do njega dođe, može uzrokovati stvaran ili potencijalno negativan bitan učinak na vrijednost ulaganja; |
| --- | --- |

22.

„rizik održivosti” znači okolišni, socijalni ili upravljački događaj ili uvjet koji, ako do njega dođe, može uzrokovati stvaran ili potencijalno negativan bitan učinak na vrijednost ulaganja;

| 23. | „europski fond za dugoročna ulaganja” ili „ELTIF” znači fond koji ima odobrenje za rad u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) 2015/760; |
| --- | --- |

23.

„europski fond za dugoročna ulaganja” ili „ELTIF” znači fond koji ima odobrenje za rad u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) 2015/760;

| 24. | „čimbenici održivosti” znači okolišna i socijalna pitanja te pitanja u vezi sa zaposlenicima, poštovanjem ljudskih prava, borbom protiv korupcije i podmićivanja. |
| --- | --- |

24.

„čimbenici održivosti” znači okolišna i socijalna pitanja te pitanja u vezi sa zaposlenicima, poštovanjem ljudskih prava, borbom protiv korupcije i podmićivanja.

Članak 3.

Transparentnost politika u području rizika održivosti

1.   Sudionici na financijskim tržištima na svojim internetskim stranicama objavljuju informacije o svojim politikama u vezi s uključivanjem rizikâ održivosti u svoj proces odlučivanja o ulaganjima.

2.   Financijski savjetnici na svojim internetskim stranicama objavljuju informacije o svojim politikama u vezi s uključivanjem rizikâ održivosti u svoja investicijska savjetovanja ili savjetovanja o osiguranju.

Članak 4.

Transparentnost štetnih učinaka na održivost na razini subjekata

1.   Sudionici na financijskim tržištima na svojim internetskim stranicama objavljuju i ažuriraju:

| (a) | ako uzimaju u obzir glavne štetne učinke odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti, izjavu o politikama dužne pažnje u pogledu tih učinaka, pri čemu uvažavaju svoju veličinu, prirodu i opseg svojih aktivnosti te vrste financijskih proizvoda koje stavljaju na raspolaganje; ili |
| --- | --- |

(a)

ako uzimaju u obzir glavne štetne učinke odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti, izjavu o politikama dužne pažnje u pogledu tih učinaka, pri čemu uvažavaju svoju veličinu, prirodu i opseg svojih aktivnosti te vrste financijskih proizvoda koje stavljaju na raspolaganje; ili

| (b) | ako ne uzimaju u obzir glavne štetne učinke odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti, jasne razloge zašto to ne čine uključujući, ako je to relevantno, informacije o tome namjeravaju li uzeti u obzir takve štetne učinke i kada to misle učiniti. |
| --- | --- |

(b)

ako ne uzimaju u obzir glavne štetne učinke odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti, jasne razloge zašto to ne čine uključujući, ako je to relevantno, informacije o tome namjeravaju li uzeti u obzir takve štetne učinke i kada to misle učiniti.

2.   Sudionici na financijskim tržištima u informacije koje pružaju u skladu sa stavkom 1. točkom (a) uključuju najmanje sljedeće:

| (a) | informacije o svojim politikama za utvrđivanje glavnih štetnih učinaka na održivost i pokazatelja održivosti, kao i određivanja prioriteta u vezi s tim učincima i pokazateljima; |
| --- | --- |

(a)

informacije o svojim politikama za utvrđivanje glavnih štetnih učinaka na održivost i pokazatelja održivosti, kao i određivanja prioriteta u vezi s tim učincima i pokazateljima;

| (b) | opis glavnih štetnih učinaka na održivost i svih mjera poduzetih u vezi s time ili, ako je to relevantno, planiranih mjera; |
| --- | --- |

(b)

opis glavnih štetnih učinaka na održivost i svih mjera poduzetih u vezi s time ili, ako je to relevantno, planiranih mjera;

| (c) | ako je primjenjivo, kratke sažetke o politikama sudjelovanja u skladu s člankom 3.g Direktive 2007/36/EZ; |
| --- | --- |

(c)

ako je primjenjivo, kratke sažetke o politikama sudjelovanja u skladu s člankom 3.g Direktive 2007/36/EZ;

| (d) | upućivanje na svoje poštovanje kodeksâ odgovornog poslovnog ponašanja i međunarodno priznatih standarda u vezi s dužnom pažnjom i izvješćivanjem te, ako je to relevantno, stupanj svoje usklađenosti s ciljevima Pariškog sporazuma. |
| --- | --- |

(d)

upućivanje na svoje poštovanje kodeksâ odgovornog poslovnog ponašanja i međunarodno priznatih standarda u vezi s dužnom pažnjom i izvješćivanjem te, ako je to relevantno, stupanj svoje usklađenosti s ciljevima Pariškog sporazuma.

3.   Odstupajući od stavka 1., sudionici na financijskim tržištima koji na datum bilance premašuju kriterij prosječnog broja od 500 zaposlenika tijekom financijske godine, od 30. lipnja 2021. na svojim internetskim stranicama objavljuju i ažuriraju izjavu o svojim politikama dužne pažnje u vezi s glavnim štetnim učincima odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti. Ta izjava uključuje barem informacije iz stavka 2.

4.   Odstupajući od stavka 1. ovog članka, sudionici na financijskim tržištima koji su matična društva velike grupe iz članka 3. stavka 7. Direktive 2013/34/EU, koja na datum bilance grupe na konsolidiranoj osnovi premašuju kriterij prosječnog broja od 500 zaposlenika tijekom financijske godine, od 30. lipnja 2021. na svojim internetskim stranicama objavljuju i ažuriraju izjavu o svojim politikama dužne pažnje u vezi s glavnim štetnim učincima odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti. Ta izjava uključuje barem informacije iz stavka 2.

5.   Financijski savjetnici na svojim internetskim stranicama objavljuju i ažuriraju:

| (a) | informacije o tome uzimaju li, vodeći računa o svojoj veličini, prirodi i opsegu svojih aktivnosti i vrstama financijskih proizvoda u vezi s kojima pružaju savjete, u svojem investicijskom savjetovanju ili savjetovanju o osiguranju, u obzir glavne štetne učinke na čimbenike održivosti; ili |
| --- | --- |

(a)

informacije o tome uzimaju li, vodeći računa o svojoj veličini, prirodi i opsegu svojih aktivnosti i vrstama financijskih proizvoda u vezi s kojima pružaju savjete, u svojem investicijskom savjetovanju ili savjetovanju o osiguranju, u obzir glavne štetne učinke na čimbenike održivosti; ili

| (b) | informacije o tome zbog čega pri svome investicijskom savjetovanju ili savjetovanju o osiguranju ne uzimaju u obzir glavne štetne učinke odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti te, ako je to relevantno, informacije o tome namjeravaju li uzeti u obzir takve štetne učinke i kada to misle učiniti. |
| --- | --- |

(b)

informacije o tome zbog čega pri svome investicijskom savjetovanju ili savjetovanju o osiguranju ne uzimaju u obzir glavne štetne učinke odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti te, ako je to relevantno, informacije o tome namjeravaju li uzeti u obzir takve štetne učinke i kada to misle učiniti.

6.   Europska nadzorna tijela do 30. prosinca 2020. u okviru Zajedničkog odbora izrađuju nacrt regulatornih tehničkih standarda u skladu s člancima od 10. do 14. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010 o sadržaju, metodologiji i prikazu informacija iz stavaka od 1. do 5. ovog članka u pogledu pokazatelja održivosti povezanih s štetnim učincima u vezi s klimom, kao i drugim štetnim učincima u vezi s okolišem.

Europska nadzorna tijela, ako je to relevantno, traže doprinos Europske agencije za okoliš i Zajedničkog istraživačkog centra Europske komisije.

Komisiji se delegira ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010.

7.   Europska nadzorna tijela do 30. prosinca 2021. u okviru Zajedničkog odbora izrađuju nacrt regulatornih tehničkih standarda u skladu s člancima od 10. do 14. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010 o sadržaju, metodologiji i prikazu informacija iz stavaka od 1. do 5. ovog članka u pogledu pokazatelja održivosti povezanih sa štetnim učincima u području socijalnih pitanja te pitanja u vezi sa zaposlenicima, poštovanjem ljudskih prava, borbom protiv korupcije i podmićivanja.

Komisiji se delegira ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010.

Članak 5.

Transparentnost politika o isplaćivanju primitaka u vezi s uključivanjem rizikâ održivosti

1.   Sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici u svoje politike o isplaćivanju primitaka uključuju informacije o tome kako su te politike usklađene s uključivanjem rizikâ održivosti i objavljuju te informacije na svojim internetskim stranicama.

2.   Informacije iz stavka 1. uključuju se u politike o isplaćivanju primitaka koje sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici moraju uspostaviti i održavati u skladu sa sektorskim zakonodavstvom, posebice direktivama 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97 i (EU) 2016/2341.

Članak 6.

Transparentnost uključivanja rizikâ održivosti

1.   Sudionici na financijskim tržištima u predugovorne objave uključuju opise sljedećeg:

| (a) | načina na koji su rizici održivosti uključeni u njihove odluke o ulaganjima; i |
| --- | --- |

(a)

načina na koji su rizici održivosti uključeni u njihove odluke o ulaganjima; i

| (b) | rezultata procjene vjerojatnih učinaka rizikâ održivosti na prinose financijskih proizvoda koje stavljaju na raspolaganje. |
| --- | --- |

(b)

rezultata procjene vjerojatnih učinaka rizikâ održivosti na prinose financijskih proizvoda koje stavljaju na raspolaganje.

Ako sudionici na financijskim tržištima rizike održivosti ne smatraju relevantnima, opisi iz prvog podstavka moraju sadržavati jasno i sažeto objašnjenje razloga za to.

2.   Financijski savjetnici u predugovorne objave uključuju opise sljedećeg:

| (a) | načina na koji su rizici održivosti uključeni u njihove usluge investicijskog savjetovanja ili savjetovanja o osiguranju; i |
| --- | --- |

(a)

načina na koji su rizici održivosti uključeni u njihove usluge investicijskog savjetovanja ili savjetovanja o osiguranju; i

| (b) | rezultata procjene vjerojatnih učinaka rizikâ održivosti na prinose financijskih proizvoda o kojima pružaju savjetovanje. |
| --- | --- |

(b)

rezultata procjene vjerojatnih učinaka rizikâ održivosti na prinose financijskih proizvoda o kojima pružaju savjetovanje.

Ako financijski savjetnici rizike održivosti ne smatraju relevantnima, opisi iz prvog podstavka moraju sadržavati jasno i sažeto objašnjenje razloga za to.

3.   Informacije iz stavaka 1. i 2. ovog članka objavljuju se na sljedeći način:

| (a) | za UAIF-ove, pri objavama za ulagatelje iz članka 23. stavka 1. Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(a)

za UAIF-ove, pri objavama za ulagatelje iz članka 23. stavka 1. Direktive 2011/61/EU;

| (b) | za društva za osiguranje, pri pružanju informacija iz članka 185. stavka 2. Direktive 2009/138/EZ ili, ako je to relevantno, u skladu s člankom 29. stavkom 1. Direktive (EU) 2016/97; |
| --- | --- |

(b)

za društva za osiguranje, pri pružanju informacija iz članka 185. stavka 2. Direktive 2009/138/EZ ili, ako je to relevantno, u skladu s člankom 29. stavkom 1. Direktive (EU) 2016/97;

| (c) | za institucije za strukovno mirovinsko osiguranje, pri pružanju informacija iz članka 41. Direktive (EU) 2016/2341; |
| --- | --- |

(c)

za institucije za strukovno mirovinsko osiguranje, pri pružanju informacija iz članka 41. Direktive (EU) 2016/2341;

| (d) | za upravitelje kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala, pri pružanju informacija iz članka 13. stavka 1. Uredbe (EU) br. 345/2013; |
| --- | --- |

(d)

za upravitelje kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala, pri pružanju informacija iz članka 13. stavka 1. Uredbe (EU) br. 345/2013;

| (e) | za upravitelje kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo, pri pružanju informacija iz članka 14. stavka 1. Uredbe (EU) br. 346/2013; |
| --- | --- |

(e)

za upravitelje kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo, pri pružanju informacija iz članka 14. stavka 1. Uredbe (EU) br. 346/2013;

| (f) | za proizvođače mirovinskih proizvoda, u pisanom obliku i pravodobno prije nego što se mali ulagatelj ugovorno obveže u vezi s mirovinskim proizvodom; |
| --- | --- |

(f)

za proizvođače mirovinskih proizvoda, u pisanom obliku i pravodobno prije nego što se mali ulagatelj ugovorno obveže u vezi s mirovinskim proizvodom;

| (g) | za društva za upravljanje UCITS-ima, u prospektu iz članka 69. Direktive 2009/65/EZ; |
| --- | --- |

(g)

za društva za upravljanje UCITS-ima, u prospektu iz članka 69. Direktive 2009/65/EZ;

| (h) | za investicijska društva koja pružaju usluge upravljanja portfeljem ili investicijskog savjetovanja, u skladu s člankom 24. stavkom 4. Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(h)

za investicijska društva koja pružaju usluge upravljanja portfeljem ili investicijskog savjetovanja, u skladu s člankom 24. stavkom 4. Direktive 2014/65/EU;

| (i) | za kreditne institucije koje pružaju usluge upravljanja portfeljem ili investicijskog savjetovanja, u skladu s člankom 24. stavkom 4. Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(i)

za kreditne institucije koje pružaju usluge upravljanja portfeljem ili investicijskog savjetovanja, u skladu s člankom 24. stavkom 4. Direktive 2014/65/EU;

| (j) | za posrednike u osiguranju i društva za osiguranje koji pružaju usluge savjetovanja o osiguranju u vezi s investicijskim osigurateljnim proizvodima i za posrednike u osiguranju koji pružaju usluge savjetovanja o osiguranju u vezi s mirovinskim proizvodima izloženima fluktuacijama na tržištu, u skladu s člankom 29. stavkom 1. Direktive (EU) 2016/97; |
| --- | --- |

(j)

za posrednike u osiguranju i društva za osiguranje koji pružaju usluge savjetovanja o osiguranju u vezi s investicijskim osigurateljnim proizvodima i za posrednike u osiguranju koji pružaju usluge savjetovanja o osiguranju u vezi s mirovinskim proizvodima izloženima fluktuacijama na tržištu, u skladu s člankom 29. stavkom 1. Direktive (EU) 2016/97;

| (k) | za UAIF-ove europskih fondova za dugoročna ulaganja, u prospektu iz članka 23. Uredbe (EU) 2015/760; |
| --- | --- |

(k)

za UAIF-ove europskih fondova za dugoročna ulaganja, u prospektu iz članka 23. Uredbe (EU) 2015/760;

| (l) | za pružatelje PEPP-ova, u dokumentu s ključnim informacijama o PEPP-u iz članka 26. Uredbe (EU) 2019/1238. |
| --- | --- |

(l)

za pružatelje PEPP-ova, u dokumentu s ključnim informacijama o PEPP-u iz članka 26. Uredbe (EU) 2019/1238.

Članak 7.

Transparentnost štetnih učinaka na održivost na razini financijskih proizvoda

1.   Do 30. prosinca 2022., za svaki financijski proizvod, ako sudionik na financijskom tržištu primjenjuje članak 4. stavak 1. točku (a), članak 4. stavak 3. ili članak 4. stavak 4., objave iz članka 6. stavka 3. uključuju sljedeće:

| (a) | jasno i obrazloženo objašnjenje o tome uzimaju li se financijskim proizvodom u obzir glavni štetni učinci na čimbenike održivosti i, ako da, na koji način; |
| --- | --- |

(a)

jasno i obrazloženo objašnjenje o tome uzimaju li se financijskim proizvodom u obzir glavni štetni učinci na čimbenike održivosti i, ako da, na koji način;

| (b) | izjavu da su informacije o glavnim štetnim učincima na čimbenike održivosti dostupne u okviru informacija koje treba objaviti na temelju članka 11. stavka 2. |
| --- | --- |

(b)

izjavu da su informacije o glavnim štetnim učincima na čimbenike održivosti dostupne u okviru informacija koje treba objaviti na temelju članka 11. stavka 2.

Ako informacije iz članka 11. stavka 2. uključuju brojčani iskaz glavnih štetnih učinaka na čimbenike održivosti, te se informacije mogu temeljiti na odredbama regulatornih tehničkih standarda donesenih na temelju članka 4. stavaka 6. i 7.

2.   Ako sudionik na financijskom tržištu primjenjuje članak 4. stavak 1. točku (b), objave iz članka 6. stavka 3. uključuju, za svaki financijski proizvod, izjavu da sudionik na financijskom tržištu ne uzima u obzir štetne učinke odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti, kao i razloge za to.

Članak 8.

Transparentnost promicanja okolišnih ili socijalnih obilježja u predugovornim objavama

1.   Ako se financijskim proizvodom promiču, uz ostala obilježja, okolišna ili socijalna obilježja, ili kombinacije tih obilježja, pod uvjetom da društva u koja se ulaže primjenjuju prakse dobrog upravljanja, informacije koje treba objaviti na temelju članka 6. stavaka 1. i 3. uključuju sljedeće:

| (a) | informacije o tome kako se ostvaruju ta obilježja; |
| --- | --- |

(a)

informacije o tome kako se ostvaruju ta obilježja;

| (b) | ako je indeks određen kao referentna vrijednost, informacije o tome je li i na koji je način taj indeks usklađen s tim obilježjima. |
| --- | --- |

(b)

ako je indeks određen kao referentna vrijednost, informacije o tome je li i na koji je način taj indeks usklađen s tim obilježjima.

2.   Sudionici na financijskim tržištima u informacije koje treba objaviti na temelju članka 6. stavaka 1. i 3. uključuju naznaku gdje se može pronaći metodologija upotrebljena za izračun indeksa iz stavka 1. ovog članka.

3.   Europska nadzorna tijela, u okviru Zajedničkog odbora, izrađuju nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi pobliže odredilo pojedinosti o prikazu i sadržaju informacija koje treba objaviti na temelju ovog članka.

Pri izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka, europska nadzorna tijela uzimaju u obzir različite vrste financijskih proizvoda, njihova obilježja i razlike među njima te cilj da objave budu točne, poštene, jasne, nedvosmislene, jednostavne i sažete.

Europska nadzorna tijela Komisiji podnose nacrt regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka do 30. prosinca 2020.

Komisiji se delegira ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010.

Članak 9.

Transparentnost održivih ulaganja u predugovornim objavama

1.   Ako financijski proizvod ima za cilj održivo ulaganje te je utvrđen indeks kao referentna vrijednost, uz informacije koje treba objaviti na temelju članka 6. stavka 1. i 3. prilaže se sljedeće:

| (a) | informacije o tome na koji je način određeni indeks usklađen s tim ciljem; |
| --- | --- |

(a)

informacije o tome na koji je način određeni indeks usklađen s tim ciljem;

| (b) | objašnjenje o tome zašto i na koji način se utvrđeni indeks usklađen s tim ciljem razlikuje od šireg tržišnog indeksa. |
| --- | --- |

(b)

objašnjenje o tome zašto i na koji način se utvrđeni indeks usklađen s tim ciljem razlikuje od šireg tržišnog indeksa.

2.   Ako financijski proizvod ima za cilj održivo ulaganje i nije određen indeks kao referentna vrijednost, informacije koje treba objaviti na temelju članka 6. stavaka 1. i 3. uključuju objašnjenje načina na koji se taj cilj treba ostvariti.

3.   Ako financijski proizvod ima za cilj smanjenje emisija ugljika, informacije koje treba objaviti na temelju članka 6. stavaka 1. i 3. uključuju cilj u pogledu izloženosti niskim emisijama ugljika kako bi se ostvarili dugoročni ciljevi u vezi s globalnim zatopljenjem koji su utvrđeni Pariškim sporazumom.

Odstupajući od stavka 2. ovog članka, ako ne postoji referentna vrijednost EU-a za klimatsku tranziciju ili referentna vrijednost EU-a usklađena s Pariškim sporazumom u skladu s Uredbom (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (20), informacije iz članka 6. uključuju podrobno objašnjenje o načinu osiguravanja trajnog napora u svrhu postizanja cilja smanjenja emisija ugljika radi postizanja dugoročnih ciljeva u vezi s globalnim zatopljenjem koji su utvrđeni Pariškim sporazumom.

4.   Sudionici na financijskim tržištima u informacije koje treba objaviti na temelju članka 6. stavaka 1. i 3. uključuju naznaku gdje se može pronaći metodologija upotrebljena za izračun indeksâ iz stavka 1. ovog članka i referentnih vrijednosti iz drugog podstavka stavka 3. ovog članka.

5.   Europska nadzorna tijela preko Zajedničkog odbora izrađuju nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi pobliže odredila pojedinosti o prikazu i sadržaju informacija koje treba objaviti na temelju ovog članka.

Pri izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka ovog stavka europska nadzorna tijela uzimaju u obzir različite vrste financijskih proizvoda, njihove ciljeve kako je navedeno u stavcima 1., 2. i 3. i razlike među njima te cilj da objave budu točne, poštene, jasne, nedvosmislene, jednostavne i sažete.

Europska nadzorna tijela Komisiji podnose nacrt regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka do 30. prosinca 2020.

Komisiji se delegira ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010.

Članak 10.

Transparentnost promicanja okolišnih ili socijalnih obilježja i održivih ulaganja na internetskim stranicama

1.   Sudionici na financijskim tržištima, na svojim internetskim stranicama, objavljuju i ažuriraju sljedeće informacije za svaki financijski proizvod iz članka 8. stavka 1. i članka 9. stavaka 1., 2. i 3.:

| (a) | opis okolišnih ili socijalnih obilježja ili cilja održivog ulaganja; |
| --- | --- |

(a)

opis okolišnih ili socijalnih obilježja ili cilja održivog ulaganja;

| (b) | informacije o metodologijama upotrijebljenim za procjenu, mjerenje i praćenje okolišnih ili socijalnih obilježja ili učinka održivih ulaganja odabranih za financijski proizvod, uključujući izvore podataka, kriterije za analizu temeljne imovine te relevantne pokazatelje održivosti koji se upotrebljavaju za mjerenje okolišnih ili socijalnih obilježja ili ukupnog učinka financijskog proizvoda na održivost; |
| --- | --- |

(b)

informacije o metodologijama upotrijebljenim za procjenu, mjerenje i praćenje okolišnih ili socijalnih obilježja ili učinka održivih ulaganja odabranih za financijski proizvod, uključujući izvore podataka, kriterije za analizu temeljne imovine te relevantne pokazatelje održivosti koji se upotrebljavaju za mjerenje okolišnih ili socijalnih obilježja ili ukupnog učinka financijskog proizvoda na održivost;

| (c) | informacije iz članaka 8. i 9.; |
| --- | --- |

(c)

informacije iz članaka 8. i 9.;

| (d) | informacije iz članka 11. |
| --- | --- |

(d)

informacije iz članka 11.

Informacije koje treba objaviti na temelju prvog podstavka moraju biti jasne, sažete i razumljive ulagateljima. Objavljuju se na točan, pošten, jasan, nedvosmislen, jednostavan i sažet način na istaknutom i lako dostupnom dijelu internetskih stranica.

2.   Europska nadzorna tijela preko Zajedničkog odbora izrađuju nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi odredila pojedinosti o sadržaju informacija iz stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (b) te zahtjeve u vezi s prikazom iz drugog podstavka tog stavka.

Pri izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka ovog stavka europska nadzorna tijela uzimaju u obzir različite vrste financijskih proizvoda, njihova obilježja i ciljeve iz stavka 1. i razlike među njima. Europska nadzorna tijela ažuriraju regulatorne tehničke standarde s obzirom na regulatorni i tehnološki razvoj.

Europska nadzorna tijela Komisiji podnose nacrt regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka do 30. prosinca 2020.

Komisiji se delegira ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010.

Članak 11.

Transparentnost promicanja okolišnih ili socijalnih obilježja i održivih ulaganja u periodičnim izvješćima

1.   Ako sudionici na financijskim tržištima stavljaju na raspolaganje financijski proizvod kako je navedeno u članku 8. stavku 1. ili u članku 9. stavku 1., 2. ili 3., u periodična izvješća uključuju opis sljedećeg:

| (a) | za financijski proizvod iz članka 8. stavka 1., opsega u kojem su ostvarena okolišna ili socijalna obilježja; |
| --- | --- |

(a)

za financijski proizvod iz članka 8. stavka 1., opsega u kojem su ostvarena okolišna ili socijalna obilježja;

| (b) | za financijski proizvod iz članka 9. stavka 1., 2. ili 3.:






  i. | ukupnog učinka financijskog proizvoda u području održivosti na temelju relevantnih pokazatelja održivosti; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

za financijski proizvod iz članka 9. stavka 1., 2. ili 3.:

i.

ukupnog učinka financijskog proizvoda u području održivosti na temelju relevantnih pokazatelja održivosti; ili

| ii. | ako je indeks utvrđen kao referentna vrijednost, usporedbe između ukupnog učinka financijskog proizvoda koji je povezan s održivost s učinkom utvrđenog indeksa i šireg tržišnog indeksa na temelju pokazateljâ održivosti. |
| --- | --- |

ii.

ako je indeks utvrđen kao referentna vrijednost, usporedbe između ukupnog učinka financijskog proizvoda koji je povezan s održivost s učinkom utvrđenog indeksa i šireg tržišnog indeksa na temelju pokazateljâ održivosti.

2.   Informacije iz stavka 1. ovog članka objavljuju se na sljedeći način:

| (a) | za UAIF-ove, u godišnjem izvješću iz članka 22. Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(a)

za UAIF-ove, u godišnjem izvješću iz članka 22. Direktive 2011/61/EU;

| (b) | za društva za osiguranje, svake godine u pisanom obliku u skladu s člankom 185. stavkom 6. Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(b)

za društva za osiguranje, svake godine u pisanom obliku u skladu s člankom 185. stavkom 6. Direktive 2009/138/EZ;

| (c) | za institucije za strukovno mirovinsko osiguranje, u godišnjem izvješću iz članka 29. Direktive (EU) 2016/2341; |
| --- | --- |

(c)

za institucije za strukovno mirovinsko osiguranje, u godišnjem izvješću iz članka 29. Direktive (EU) 2016/2341;

| (d) | za upravitelje kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala, u godišnjem izvješću iz članka 12. Uredbe (EU) br. 345/2013; |
| --- | --- |

(d)

za upravitelje kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala, u godišnjem izvješću iz članka 12. Uredbe (EU) br. 345/2013;

| (e) | za upravitelje kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo, u godišnjem izvješću iz članka 13. Uredbe (EU) br. 346/2013; |
| --- | --- |

(e)

za upravitelje kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo, u godišnjem izvješću iz članka 13. Uredbe (EU) br. 346/2013;

| (f) | za proizvođače mirovinskih proizvoda, u pisanom obliku u godišnjem izvješću ili u izvješću u skladu s nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(f)

za proizvođače mirovinskih proizvoda, u pisanom obliku u godišnjem izvješću ili u izvješću u skladu s nacionalnim pravom;

| (g) | za društva za upravljanje UCITS-ima, u godišnjem izvješću iz članka 69. Direktive 2009/65/EZ; |
| --- | --- |

(g)

za društva za upravljanje UCITS-ima, u godišnjem izvješću iz članka 69. Direktive 2009/65/EZ;

| (h) | za investicijska društva koja pružaju usluge upravljanja portfeljem, u periodičnom izvješću iz članka 25. stavka 6. Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(h)

za investicijska društva koja pružaju usluge upravljanja portfeljem, u periodičnom izvješću iz članka 25. stavka 6. Direktive 2014/65/EU;

| (i) | za kreditne institucije koje pružaju uslugu upravljanja portfeljem, u periodičnom izvješću iz članka 25. stavka 6. Direktive 2014/65/EU, |
| --- | --- |

(i)

za kreditne institucije koje pružaju uslugu upravljanja portfeljem, u periodičnom izvješću iz članka 25. stavka 6. Direktive 2014/65/EU,

| (j) | za pružatelje PEPP-ova, u izvještaju o primanjima u okviru PEPP-a iz članka 36. Uredbe (EU) 2019/1238. |
| --- | --- |

(j)

za pružatelje PEPP-ova, u izvještaju o primanjima u okviru PEPP-a iz članka 36. Uredbe (EU) 2019/1238.

3.   Za potrebe stavka 1. ovog članka sudionici na financijskim tržištima mogu upotrebljavati informacije iz izvješćâ poslovodstva u skladu s člankom 19. Direktive 2013/34/EU ili informacije iz nefinancijskih izvješća u skladu s člankom 19.a te direktive, prema potrebi.

4.   Europska nadzorna tijela preko Zajedničkog odbora izrađuju nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi odredila pojedinosti o sadržaju i prikazu informacija iz stavka 1.

Pri izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka europska nadzorna tijela uzimaju u obzir različite vrste financijskih proizvoda, njihova obilježja i ciljeve te razlike među njima. Europska nadzorna tijela ažuriraju regulatorne tehničke standarde s obzirom na regulatorni i tehnološki razvoj.

Europska nadzorna tijela Komisiji podnose nacrt regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka do 30. prosinca 2020.

Komisiji se delegira ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010.

Članak 12.

Preispitivanje objava

1.   Sudionici na financijskim tržištima osiguravaju redovito ažuriranje informacija objavljenih u skladu s člankom 3., 5. ili 10. Ako sudionik na financijskom tržištu izmijeni te informacije, na istim internetskim stranicama objavljuje se jasno objašnjenje takve izmjene.

2.   Stavak 1. primjenjuje se mutatis mutandis na financijske savjetnike u pogledu svih informacija objavljenih u skladu s člancima 3. i 5.

Članak 13.

Promidžbeni sadržaji

1.   Ne dovodeći u pitanje strože sektorsko zakonodavstvo, posebice direktive 2009/65/EZ, 2014/65/EU i (EU) 2016/97 te Uredbu (EU) br. 1286/2014, sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici osiguravaju da njihovi promidžbeni sadržaji nisu u suprotnosti s informacijama objavljenima na temelju ove Uredbe.

2.   Europska nadzorna tijela preko Zajedničkog odbora mogu izraditi nacrt provedbenih tehničkih standarda kako bi utvrdila standardni prikaz informacija o promicanju okolišnih ili socijalnih obilježja i održivih ulaganja.

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010.

Članak 14.

Nadležna tijela

1.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela određena u skladu sa sektorskim zakonodavstvom, posebice sektorsko zakonodavstvo iz članka 6. stavka 3. ove Uredbe, i u skladu s Direktivom 2013/36/EU, prate usklađenost financijskih sudionika na tržištu i financijskih savjetnika sa zahtjevima iz ove Uredbe. Nadležna tijela imaju sve nadzorne i istražne ovlasti koje su potrebne za izvršavanje njihovih zadaća na temelju ove Uredbe.

2.   Za potrebe ove Uredbe, nadležna tijela međusobno surađuju i, bez nepotrebne odgode, međusobno si dostavljaju informacije koje su relevantne za izvršavanje njihovih dužnosti na temelju ove Uredbe.

Članak 15.

Transparentnost institucija za strukovno mirovinsko osiguranje i posrednika u osiguranju

1.   Institucije za strukovno mirovinsko osiguranje objavljuju i ažuriraju informacije iz članaka od 3. do 7. i članka 10. stavka 1. prvog podstavka ove Uredbe u skladu s člankom 36. stavkom 2. točkom (f) Direktive (EU) 2016/2341.

2.   Posrednici u osiguranju priopćuju informacije iz članka 3., članka 4. stavka 5., članka 5., članka 6. i članka 10. stavka 1. prvog podstavka ove Uredbe u skladu s člankom 23. Direktive (EU) 2016/97.

Članak 16.

Mirovinski proizvodi obuhvaćeni uredbama (EZ) br. 883/2004 i (EZ) br. 987/2009

1.   Države članice mogu odlučiti primijeniti ovu Uredbu na proizvođače mirovinskih proizvoda koji upravljaju nacionalnim sustavima socijalne sigurnosti obuhvaćenima uredbama (EZ) br. 883/2004 i (EZ) br. 987/2009. U takvim slučajevima, proizvođači mirovinskih proizvoda iz članka 2. točke 1. podtočke (d) ove Uredbe uključuju proizvođače mirovinskih proizvoda koji upravljaju nacionalnim sustavima socijalne sigurnosti i mirovinskim proizvodima iz članka 2. točke 8. ove Uredbe. U takvom slučaju smatra se da definicija mirovinskih proizvoda iz članka 2. točke 8. ove Uredbe uključuje mirovinske proizvode iz prve rečenice.

2.   Države članice obavješćuju Komisiju i europska nadzorna tijela o svim odlukama donesenim na temelju stavka 1.

Članak 17.

Izuzeća

1.   Ova se Uredba ne primjenjuje na posrednike u osiguranju koji pružaju usluge savjetovanja o osiguranju u vezi s investicijskim osigurateljnim proizvodima ni na investicijska društva koja pružaju usluge investicijskog savjetovanja koja su poduzeća bez obzira na njihov pravni oblik, uključujući fizičke osobe i samozaposlene osobe, pod uvjetom da zapošljavaju manje od tri osobe.

2.   Države članice mogu odlučiti ovu Uredbu primjenjivati na posrednike u osiguranju koji pružaju usluge savjetovanja o osiguranju u vezi s investicijskim osigurateljnim proizvodima ili na investicijska društva koja pružaju usluge investicijskog savjetovanja iz stavka 1.

3.   Države članice Komisiju i europska nadzorna tijela obavješćuju o svim odlukama donesenim na temelju stavka 2.

Članak 18.

Izvješće

Europska nadzorna tijela razmatraju opseg dobrovoljnih objava u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) i člankom 7. stavkom 1. točkom (a). Europska nadzorna tijela do 10. rujna 2022. i nakon toga svake godine Komisiji podnose izvješće o najboljim praksama te daju preporuke u vezi sa standardima za dobrovoljno izvješćivanje. U okviru tog godišnjeg izvješća uzimaju se u obzir posljedice praksi dužne pažnje u pogledu objava u skladu s ovom Uredbom te se o tome pružaju smjernice. To se izvješće objavljuje i prosljeđuje Europskom parlamentu i Vijeću.

Članak 19.

Ocjenjivanje

1.   Komisija do 30. prosinca 2022. ocjenjuje primjenu ove Uredbe, a osobito razmatra:

| (a) | bi li upućivanje na prosječan broj zaposlenika u članku 4. stavcima 3. i 4. trebalo zadržati, zamijeniti ili popratiti drugim kriterijima te razmatra koristi i razmjernost povezanog administrativnog opterećenja; |
| --- | --- |

(a)

bi li upućivanje na prosječan broj zaposlenika u članku 4. stavcima 3. i 4. trebalo zadržati, zamijeniti ili popratiti drugim kriterijima te razmatra koristi i razmjernost povezanog administrativnog opterećenja;

| (b) | je li funkcioniranje ove Uredbe otežano zbog nedostatka ili nedostatne kvalitete podataka, među ostalim pokazatelja o štetnim učincima društava u koja se ulaže na čimbenike održivosti. |
| --- | --- |

(b)

je li funkcioniranje ove Uredbe otežano zbog nedostatka ili nedostatne kvalitete podataka, među ostalim pokazatelja o štetnim učincima društava u koja se ulaže na čimbenike održivosti.

2.   Ocjeni iz stavka 1. prema potrebi se prilaže zakonodavni prijedlog.

Članak 20.

Stupanje na snagu i primjena

1.   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

2.   Ova Uredba primjenjuje se od 10. ožujka 2021.

3.   Odstupajući od stavka 2. ovog članka, članak 4. stavci 6. i 7., članak 8. stavak 3., članak 9. stavak 5., članak 10. stavak 2., članak 11. stavak 4. i članak 13. stavak 2. primjenjuju se od 29. prosinca 2019., a članak 11. stavci od 1. do 3. primjenjuju se od 1. siječnja 2022.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 27. studenoga 2019.

Za Europski parlament

Predsjednik

D. M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednica

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  SL C 62, 15.2.2019., str. 97.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 18. travnja 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 8. studenoga 2019.

2

(3)  Odluka Vijeća (EU) 2016/1841 od 5. listopada 2016. o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (SL L 282, 19.10.2016., str. 1.).

3

(4)  Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (SL L 302, 17.11.2009., str. 32.).

4

(5)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

5

(6)  Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).

6

(7)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

7

(8)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

8

(9)  Direktiva (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja (SL L 26, 2.2.2016., str. 19.).

9

(10)  Direktiva (EU) 2016/2341 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje (SL L 354, 23.12.2016., str. 37.).

10

(11)  Uredba (EU) br. 345/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima poduzetničkog kapitala (SL L 115, 25.4.2013., str. 1.).

11

(12)  Uredba (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo (SL L 115, 25.4.2013., str. 18.).

12

(13)  Uredba (EU) 2015/760 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (SL L 123, 19.5.2015., str. 98.).

13

(14)  Uredba (EU) 2019/1238 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o paneuropskom osobnom mirovinskom proizvodu (PEPP) (SL L 198, 25.7.2019., str. 1.).

14

(15)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

15

(16)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

16

(17)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ(SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

17

(18)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

18

(19)  Uredba (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. studenoga 2014. o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode (PRIIP-ovi) (SL L 352, 9.12.2014., str. 1.).

19

(20)  Uredba (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014 (SL L 171, 29.6.2016., str. 1.).

20

---

| 9.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 317/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 317/17

---

UREDBA (EU) 2019/2089 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 27. studenoga 2019.

o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom te objavama u vezi s održivošću za referentne vrijednosti

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Opća skupština UN-a donijela je 25. rujna 2015. novi globalni okvir za održivi razvoj pod nazivom Program održivog razvoja do 2030., koji se temelji na ciljevima održivog razvoja. Komunikacijom Komisije od 22. studenoga 2016. o budućim koracima za održivu europsku budućnost ciljevi održivog razvoja povezuju se s političkim okvirom Unije kako bi se osiguralo da se ciljevi održivog razvoja otpočetka uzimaju u obzir u svim Unijinim mjerama i političkim inicijativama unutar Unije ili globalno. U svojim zaključcima od 20. lipnja 2017. Vijeće je potvrdilo predanost Unije i njezinih država članica potpunoj, usklađenoj, sveobuhvatnoj, integriranoj i učinkovitoj provedbi Programa održivog razvoja do 2030. u bliskoj suradnji s partnerima i drugim dionicima. |
| --- | --- |

(1)

Opća skupština UN-a donijela je 25. rujna 2015. novi globalni okvir za održivi razvoj pod nazivom Program održivog razvoja do 2030., koji se temelji na ciljevima održivog razvoja. Komunikacijom Komisije od 22. studenoga 2016. o budućim koracima za održivu europsku budućnost ciljevi održivog razvoja povezuju se s političkim okvirom Unije kako bi se osiguralo da se ciljevi održivog razvoja otpočetka uzimaju u obzir u svim Unijinim mjerama i političkim inicijativama unutar Unije ili globalno. U svojim zaključcima od 20. lipnja 2017. Vijeće je potvrdilo predanost Unije i njezinih država članica potpunoj, usklađenoj, sveobuhvatnoj, integriranoj i učinkovitoj provedbi Programa održivog razvoja do 2030. u bliskoj suradnji s partnerima i drugim dionicima.

| (2) | Pariškim sporazumom donesenim u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime („Pariški sporazum”) koji je Unija odobrila 5. listopada 2016. (3) i koji je stupio na snagu 4. studenoga 2016., nastoji se snažnije odgovoriti na klimatske promjene, među ostalim usklađivanjem financijskih tokova s prijelazom na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene. |
| --- | --- |

(2)

Pariškim sporazumom donesenim u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime („Pariški sporazum”) koji je Unija odobrila 5. listopada 2016. (3) i koji je stupio na snagu 4. studenoga 2016., nastoji se snažnije odgovoriti na klimatske promjene, među ostalim usklađivanjem financijskih tokova s prijelazom na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene.

| (3) | Kako bi se postigli ciljevi Pariškog sporazuma i znatno smanjili rizici i učinci klimatskih promjena, globalni je cilj zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju i ulagati napore za ograničenje povišenja temperature na 1,5 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se postigli ciljevi Pariškog sporazuma i znatno smanjili rizici i učinci klimatskih promjena, globalni je cilj zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju i ulagati napore za ograničenje povišenja temperature na 1,5 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju.

| (4) | Međuvladin panel o klimatskim promjenama (IPCC) objavio je 8. listopada 2018. Posebno izvješće o globalnom zatopljenju od 1,5 °C, u kojem je navedeno da bi ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 °C iziskivalo brze i dosad nezapamćene promjene u svim aspektima društva te da bi to ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 °C u usporedbi s ograničenjem na 2 °C također moglo značiti osiguranje održivijeg i pravednijeg društva. |
| --- | --- |

(4)

Međuvladin panel o klimatskim promjenama (IPCC) objavio je 8. listopada 2018. Posebno izvješće o globalnom zatopljenju od 1,5 °C, u kojem je navedeno da bi ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 °C iziskivalo brze i dosad nezapamćene promjene u svim aspektima društva te da bi to ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 °C u usporedbi s ograničenjem na 2 °C također moglo značiti osiguranje održivijeg i pravednijeg društva.

| (5) | Održivost i prijelaz na niskougljično kružno gospodarstvo koje je otporno na klimatske promjene i u kojem se učinkovitije iskorištavaju resursi ključni su za osiguravanje dugoročne konkurentnosti gospodarstva Unije. Održivost je već dugo u srži projekta Unije te Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske (UFEU) unije odražavaju njezina socijalnu i okolišnu dimenziju. Postoji ograničeno razdoblje u kojem se kultura u financijskom sektoru može preobraziti u smjeru održivosti kako bi se osiguralo da prosječni globalni porast temperature ostane znatno ispod 2 °C. Stoga je ključno da su nova ulaganja u infrastrukturu dugoročno održiva. |
| --- | --- |

(5)

Održivost i prijelaz na niskougljično kružno gospodarstvo koje je otporno na klimatske promjene i u kojem se učinkovitije iskorištavaju resursi ključni su za osiguravanje dugoročne konkurentnosti gospodarstva Unije. Održivost je već dugo u srži projekta Unije te Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske (UFEU) unije odražavaju njezina socijalnu i okolišnu dimenziju. Postoji ograničeno razdoblje u kojem se kultura u financijskom sektoru može preobraziti u smjeru održivosti kako bi se osiguralo da prosječni globalni porast temperature ostane znatno ispod 2 °C. Stoga je ključno da su nova ulaganja u infrastrukturu dugoročno održiva.

| (6) | U komunikaciji od 8. ožujka 2018. Komisija je objavila svoj akcijski plan o financiranju održivog rasta, kojim se započinje provedba ambiciozne i sveobuhvatne strategije održivog financiranja. Jedan je od ciljeva tog akcijskog plana preusmjeravanje tokova kapitala prema održivim ulaganjima radi postizanja održivog i uključivog rasta. Od ključne je važnosti staviti veći naglasak na ograničavanje učinaka klimatskih promjena jer se broj katastrofa uzrokovanih nepredvidljivim vremenskim uvjetima drastično povećao. |
| --- | --- |

(6)

U komunikaciji od 8. ožujka 2018. Komisija je objavila svoj akcijski plan o financiranju održivog rasta, kojim se započinje provedba ambiciozne i sveobuhvatne strategije održivog financiranja. Jedan je od ciljeva tog akcijskog plana preusmjeravanje tokova kapitala prema održivim ulaganjima radi postizanja održivog i uključivog rasta. Od ključne je važnosti staviti veći naglasak na ograničavanje učinaka klimatskih promjena jer se broj katastrofa uzrokovanih nepredvidljivim vremenskim uvjetima drastično povećao.

| (7) | Odlukom br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) pozvalo se na povećanje financiranja rashoda u vezi s okolišem i klimom iz privatnog sektora, posebno stvaranjem poticaja i metodologija kojima se društva potiče na mjerenje troškova poslovanja koji su povezani sa zaštitom okoliša te dobiti ostvarene korištenjem okolišnih usluga. |
| --- | --- |

(7)

Odlukom br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) pozvalo se na povećanje financiranja rashoda u vezi s okolišem i klimom iz privatnog sektora, posebno stvaranjem poticaja i metodologija kojima se društva potiče na mjerenje troškova poslovanja koji su povezani sa zaštitom okoliša te dobiti ostvarene korištenjem okolišnih usluga.

| (8) | Za postizanje ciljeva održivog razvoja u Uniji, tokove kapitala potrebno je usmjeriti prema održivim ulaganjima. Kako bi se ti ciljevi postigli, važno je u potpunosti iskoristiti potencijal unutarnjeg tržišta. U tom je kontekstu ključno ukloniti prepreke učinkovitom kretanju kapitala prema održivim ulaganjima u unutarnje tržište i spriječiti pojavljivanje novih očekivanih prepreka. |
| --- | --- |

(8)

Za postizanje ciljeva održivog razvoja u Uniji, tokove kapitala potrebno je usmjeriti prema održivim ulaganjima. Kako bi se ti ciljevi postigli, važno je u potpunosti iskoristiti potencijal unutarnjeg tržišta. U tom je kontekstu ključno ukloniti prepreke učinkovitom kretanju kapitala prema održivim ulaganjima u unutarnje tržište i spriječiti pojavljivanje novih očekivanih prepreka.

| (9) | Uredbom (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđuju se jedinstvena pravila za referentne vrijednosti u Uniji te se obuhvaćaju različite vrste referentnih vrijednosti. Sve veći broj ulagatelja provodi strategije niskougljičnih ulaganja i upotrebljava referentne vrijednosti za niske emisije ugljika za mjerenje uspješnosti investicijskih portfelja. Uspostavom referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom, na temelju metodologije povezane s obvezama u pogledu emisija ugljika utvrđenih u Pariškom sporazumu, doprinijelo bi se povećanju transparentnosti i pomoglo sprječavanju manipulativnog zelenog marketinga. |
| --- | --- |

(9)

Uredbom (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđuju se jedinstvena pravila za referentne vrijednosti u Uniji te se obuhvaćaju različite vrste referentnih vrijednosti. Sve veći broj ulagatelja provodi strategije niskougljičnih ulaganja i upotrebljava referentne vrijednosti za niske emisije ugljika za mjerenje uspješnosti investicijskih portfelja. Uspostavom referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom, na temelju metodologije povezane s obvezama u pogledu emisija ugljika utvrđenih u Pariškom sporazumu, doprinijelo bi se povećanju transparentnosti i pomoglo sprječavanju manipulativnog zelenog marketinga.

| (10) | Velik broj različitih indeksa trenutačno se svrstava u jednu skupinu kao indeksi niskih emisija ugljika. Ti se indeksi niskih emisija ugljika upotrebljavaju kao referentne vrijednosti za investicijske portfelje i proizvode koji se prodaju preko granica. Kvaliteta i cjelovitost referentnih vrijednosti za niske emisije ugljika utječu na učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta u širokom spektru pojedinačnih i zajedničkih investicijskih portfelja. Mnogi indeksi niskih emisija ugljika koji se upotrebljavaju za mjerenje uspješnosti investicijskih portfelja, posebno za odvojena ulaganja i zajedničke investicijske fondove, utvrđeni su u jednoj državi članici, no njima se koriste upravitelji portfeljima i imovinom u drugim državama članicama. Osim toga, upravitelji portfeljima i imovinom često se štite od rizika izloženosti ugljiku upotrebom referentnih vrijednosti utvrđenih u drugim državama članicama. |
| --- | --- |

(10)

Velik broj različitih indeksa trenutačno se svrstava u jednu skupinu kao indeksi niskih emisija ugljika. Ti se indeksi niskih emisija ugljika upotrebljavaju kao referentne vrijednosti za investicijske portfelje i proizvode koji se prodaju preko granica. Kvaliteta i cjelovitost referentnih vrijednosti za niske emisije ugljika utječu na učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta u širokom spektru pojedinačnih i zajedničkih investicijskih portfelja. Mnogi indeksi niskih emisija ugljika koji se upotrebljavaju za mjerenje uspješnosti investicijskih portfelja, posebno za odvojena ulaganja i zajedničke investicijske fondove, utvrđeni su u jednoj državi članici, no njima se koriste upravitelji portfeljima i imovinom u drugim državama članicama. Osim toga, upravitelji portfeljima i imovinom često se štite od rizika izloženosti ugljiku upotrebom referentnih vrijednosti utvrđenih u drugim državama članicama.

| (11) | Na tržištu su se pojavile različite kategorije indeksa niskih emisija ugljika s različitim razinama ambicioznosti. Iako se s pomoću nekih referentnih vrijednosti želi smanjiti ugljični otisak standardnog investicijskog portfelja, s pomoću drugih se žele odabrati samo one sastavnice koje doprinose ostvarivanju cilja od 2 °C, kako je utvrđeno u Pariškom sporazumu. Unatoč razlikama u ciljevima i strategijama mnoge od tih referentnih vrijednosti zajednički se promiču kao referentne vrijednosti za niske emisije ugljika. |
| --- | --- |

(11)

Na tržištu su se pojavile različite kategorije indeksa niskih emisija ugljika s različitim razinama ambicioznosti. Iako se s pomoću nekih referentnih vrijednosti želi smanjiti ugljični otisak standardnog investicijskog portfelja, s pomoću drugih se žele odabrati samo one sastavnice koje doprinose ostvarivanju cilja od 2 °C, kako je utvrđeno u Pariškom sporazumu. Unatoč razlikama u ciljevima i strategijama mnoge od tih referentnih vrijednosti zajednički se promiču kao referentne vrijednosti za niske emisije ugljika.

| (12) | Različiti pristupi metodologijama za referentne vrijednosti uzrokovali su rascjepkanost unutarnjeg tržišta jer korisnicima referentnih vrijednosti nije jasno je li određeni indeks niskih emisija ugljika referentna vrijednost usklađena s ciljevima Pariškog sporazuma t ili samo referentna vrijednost kojom se želi smanjiti ugljični otisak standardnog investicijskog portfelja. Radi odgovaranja na potencijalno nelegitimne tvrdnje administratora o niskougljičnoj prirodi njihovih referentnih vrijednosti, države članice vjerojatno će donijeti vlastita pravila kako bi se ulagatelje zaštitilo od zabune i dvosmislenosti u pogledu ciljeva i razine ambicioznosti različitih kategorija takozvanih indeksa niskih emisija ugljika koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti za portfelje niskougljičnih ulaganja. |
| --- | --- |

(12)

Različiti pristupi metodologijama za referentne vrijednosti uzrokovali su rascjepkanost unutarnjeg tržišta jer korisnicima referentnih vrijednosti nije jasno je li određeni indeks niskih emisija ugljika referentna vrijednost usklađena s ciljevima Pariškog sporazuma t ili samo referentna vrijednost kojom se želi smanjiti ugljični otisak standardnog investicijskog portfelja. Radi odgovaranja na potencijalno nelegitimne tvrdnje administratora o niskougljičnoj prirodi njihovih referentnih vrijednosti, države članice vjerojatno će donijeti vlastita pravila kako bi se ulagatelje zaštitilo od zabune i dvosmislenosti u pogledu ciljeva i razine ambicioznosti različitih kategorija takozvanih indeksa niskih emisija ugljika koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti za portfelje niskougljičnih ulaganja.

| (13) | U nedostatku usklađenog okvira kojim bi se osigurale točnost i cjelovitost glavnih kategorija referentnih vrijednosti za niske emisije ugljika koje se upotrebljavaju u pojedinačnim ili zajedničkim investicijskim portfeljima, vjerojatno je da će razlike u pristupima država članica stvoriti prepreke za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(13)

U nedostatku usklađenog okvira kojim bi se osigurale točnost i cjelovitost glavnih kategorija referentnih vrijednosti za niske emisije ugljika koje se upotrebljavaju u pojedinačnim ili zajedničkim investicijskim portfeljima, vjerojatno je da će razlike u pristupima država članica stvoriti prepreke za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

| (14) | Kako bi se održalo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta u korist ulagatelja, dodatno poboljšalo funkcioniranje unutarnjeg tržišta i osigurala visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja, primjereno je izmijeniti Uredbu (EU) 2016/1011 uvođenjem regulatornog okvira kojim se utvrđuju minimalni zahtjevi na razini Unije za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i za referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom. U tom je pogledu posebno važno da se takvim referentnim vrijednostima ne nanese znatna šteta drugim okolišnim, socijalnim i upravljačkim ciljevima. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se održalo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta u korist ulagatelja, dodatno poboljšalo funkcioniranje unutarnjeg tržišta i osigurala visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja, primjereno je izmijeniti Uredbu (EU) 2016/1011 uvođenjem regulatornog okvira kojim se utvrđuju minimalni zahtjevi na razini Unije za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i za referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom. U tom je pogledu posebno važno da se takvim referentnim vrijednostima ne nanese znatna šteta drugim okolišnim, socijalnim i upravljačkim ciljevima.

| (15) | Uvođenjem jasne razlike između referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom te izradom minimalnih standarda svaku od tih referentnih vrijednosti doprinijelo bi se dosljednosti među tim referentnim vrijednostima. Referentna vrijednost EU-a usklađena s Pariškim sporazumom trebala bi biti usklađena s ciljevima Pariškog sporazuma na razini indeksa. |
| --- | --- |

(15)

Uvođenjem jasne razlike između referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom te izradom minimalnih standarda svaku od tih referentnih vrijednosti doprinijelo bi se dosljednosti među tim referentnim vrijednostima. Referentna vrijednost EU-a usklađena s Pariškim sporazumom trebala bi biti usklađena s ciljevima Pariškog sporazuma na razini indeksa.

| (16) | Kako bi se osiguralo da su oznake „referentna vrijednost EU-a za klimatsku tranziciju” i „referentna vrijednost EU-a usklađena s Pariškim sporazumom” pouzdane i lako prepoznatljive ulagateljima diljem Unije, za uporabu tih oznaka pri stavljanju na tržište u Uniji referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom trebali bi biti prihvatljivi samo administratori koji su usklađeni sa zahtjevima utvrđenim u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se osiguralo da su oznake „referentna vrijednost EU-a za klimatsku tranziciju” i „referentna vrijednost EU-a usklađena s Pariškim sporazumom” pouzdane i lako prepoznatljive ulagateljima diljem Unije, za uporabu tih oznaka pri stavljanju na tržište u Uniji referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom trebali bi biti prihvatljivi samo administratori koji su usklađeni sa zahtjevima utvrđenim u ovoj Uredbi.

| (17) | Kako bi se društva potaknulo na objavu vjerodostojnih ciljeva za smanjenje emisija ugljika, administrator referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju pri odabiru ili ponderiranju vezane imovine trebao bi uzeti u obzir društva koja imaju za cilj smanjiti svoje emisije ugljika u svrhu usklađivanja s ciljevima Pariškog sporazuma. Ti bi ciljevi trebali biti javni i vjerodostojni u smislu da bi trebali podrazumijevati istinsku predanosti dekarbonizaciji te bi trebali biti dovoljno detaljni i tehnički održivi. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se društva potaknulo na objavu vjerodostojnih ciljeva za smanjenje emisija ugljika, administrator referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju pri odabiru ili ponderiranju vezane imovine trebao bi uzeti u obzir društva koja imaju za cilj smanjiti svoje emisije ugljika u svrhu usklađivanja s ciljevima Pariškog sporazuma. Ti bi ciljevi trebali biti javni i vjerodostojni u smislu da bi trebali podrazumijevati istinsku predanosti dekarbonizaciji te bi trebali biti dovoljno detaljni i tehnički održivi.

| (18) | Korisnici referentnih vrijednosti nemaju uvijek potrebne informacije o tome u kojoj se mjeri u metodologiji administratora referentnih vrijednosti uzimaju u obzir okolišni, socijalni i upravljački čimbenici. Takve informacije često su i nepotpune, ili ih nema, te ne omogućuju učinkovitu prekograničnu usporedbu za potrebe ulaganja. Kako bi sudionici na tržištu mogli donositi informirane odluke, od svih administratora referentnih vrijednosti, uz iznimku administratorâ referentne kamatne stope i administratora referentne vrijednosti deviznog tečaja, trebalo bi zahtijevati da u izjavi o referentnoj vrijednosti objave ostvaruju li njihove referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti okolišne, socijalne i upravljačke ciljeve te nudi li administrator referentnih vrijednosti takve referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(18)

Korisnici referentnih vrijednosti nemaju uvijek potrebne informacije o tome u kojoj se mjeri u metodologiji administratora referentnih vrijednosti uzimaju u obzir okolišni, socijalni i upravljački čimbenici. Takve informacije često su i nepotpune, ili ih nema, te ne omogućuju učinkovitu prekograničnu usporedbu za potrebe ulaganja. Kako bi sudionici na tržištu mogli donositi informirane odluke, od svih administratora referentnih vrijednosti, uz iznimku administratorâ referentne kamatne stope i administratora referentne vrijednosti deviznog tečaja, trebalo bi zahtijevati da u izjavi o referentnoj vrijednosti objave ostvaruju li njihove referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti okolišne, socijalne i upravljačke ciljeve te nudi li administrator referentnih vrijednosti takve referentne vrijednosti.

| (19) | Kako bi se ulagatelje obavijestilo o mjeri u kojoj značajne dioničke i obvezničke referentne vrijednosti te referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom doprinose ispunjavanju ciljeva Pariškog sporazuma, administratori referentnih vrijednosti trebali bi objavljivati detaljne informacije o tome je li i u kojoj mjeri osigurana opća usklađenost s ciljem smanjenja emisija ugljika ili postizanja ciljeva Pariškog sporazuma u pogledu. |
| --- | --- |

(19)

Kako bi se ulagatelje obavijestilo o mjeri u kojoj značajne dioničke i obvezničke referentne vrijednosti te referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom doprinose ispunjavanju ciljeva Pariškog sporazuma, administratori referentnih vrijednosti trebali bi objavljivati detaljne informacije o tome je li i u kojoj mjeri osigurana opća usklađenost s ciljem smanjenja emisija ugljika ili postizanja ciljeva Pariškog sporazuma u pogledu.

| (20) | Administratori referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom trebali bi objaviti i metodologiju koju upotrebljavaju za izračun tih referentnih vrijednosti. Te informacije trebale bi sadržavati opis načina na koji je odabrana i ponderirana vezana imovina, koja je imovina isključena i zašto. Kako bi se ocijenio načina na koji referentna vrijednost doprinosi okolišnim ciljevima, administrator referentnih vrijednosti trebao bi objaviti informacije o tome kako su mjerene emisije ugljika vezane imovine, njihove iznose, uključujući ukupni ugljični otisak referentne vrijednosti, te vrstu i izvor upotrijebljenih podataka. Kako bi se upraviteljima imovinom omogućilo da izaberu najprikladniju referentnu vrijednost za svoju strategiju ulaganja, administratori referentnih vrijednosti trebali bi objasniti logiku na kojoj se temelje parametri njihove metodologije i objasniti na koji način referentna vrijednost doprinosi okolišnim ciljevima. Objavljene informacije trebale bi sadržavati i pojedinosti o učestalosti revizija i primijenjenom postupku. |
| --- | --- |

(20)

Administratori referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom trebali bi objaviti i metodologiju koju upotrebljavaju za izračun tih referentnih vrijednosti. Te informacije trebale bi sadržavati opis načina na koji je odabrana i ponderirana vezana imovina, koja je imovina isključena i zašto. Kako bi se ocijenio načina na koji referentna vrijednost doprinosi okolišnim ciljevima, administrator referentnih vrijednosti trebao bi objaviti informacije o tome kako su mjerene emisije ugljika vezane imovine, njihove iznose, uključujući ukupni ugljični otisak referentne vrijednosti, te vrstu i izvor upotrijebljenih podataka. Kako bi se upraviteljima imovinom omogućilo da izaberu najprikladniju referentnu vrijednost za svoju strategiju ulaganja, administratori referentnih vrijednosti trebali bi objasniti logiku na kojoj se temelje parametri njihove metodologije i objasniti na koji način referentna vrijednost doprinosi okolišnim ciljevima. Objavljene informacije trebale bi sadržavati i pojedinosti o učestalosti revizija i primijenjenom postupku.

| (21) | Metodologije koje se upotrebljavaju za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i za referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom trebale bi se temeljiti na znanstveno utemeljenim putanjama dekarbonizacije ili na općem usklađivanju s ciljevima Pariškog sporazuma. |
| --- | --- |

(21)

Metodologije koje se upotrebljavaju za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i za referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom trebale bi se temeljiti na znanstveno utemeljenim putanjama dekarbonizacije ili na općem usklađivanju s ciljevima Pariškog sporazuma.

| (22) | Kako bi se osiguralo trajno poštovanje odabranog cilja ublažavanja klimatskih promjena, administratori referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom trebali bi redovito preispitivati svoje metodologije i obavještavati korisnike o primjenjivim postupcima za uvođenje svake bitne promjene. Pri uvođenju bitne promjene administratori referentnih vrijednosti trebali bi objaviti razloge za tu promjenu i objasniti kako je ta promjena usklađena s početnim ciljevima referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se osiguralo trajno poštovanje odabranog cilja ublažavanja klimatskih promjena, administratori referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom trebali bi redovito preispitivati svoje metodologije i obavještavati korisnike o primjenjivim postupcima za uvođenje svake bitne promjene. Pri uvođenju bitne promjene administratori referentnih vrijednosti trebali bi objaviti razloge za tu promjenu i objasniti kako je ta promjena usklađena s početnim ciljevima referentnih vrijednosti.

| (23) | Referentne vrijednosti koje nemaju vezanu imovinu koja utječe na klimatske promjene, kao što je to slučaj, primjerice, za referentnu kamatnu stopu i referentni devizni tečaj, trebalo bi izuzeti od zahtjeva da se u njihovoj izjavi o referentnim vrijednostima objavi je li i u kojoj mjeri osigurana razina opće usklađenosti s ciljem smanjenja emisija ugljika ili postizanja ciljeva Pariškog sporazuma. Štoviše, za svaku referentnu vrijednost ili, ako je primjenjivo, za svaku obitelj referentnih vrijednosti kojom se ne ostvaruju ciljevi smanjenja emisija ugljika, trebalo bi biti dovoljno da se u izjavi o referentnoj vrijednosti jasno navede da se njima ne ostvaruju takvi ciljevi. |
| --- | --- |

(23)

Referentne vrijednosti koje nemaju vezanu imovinu koja utječe na klimatske promjene, kao što je to slučaj, primjerice, za referentnu kamatnu stopu i referentni devizni tečaj, trebalo bi izuzeti od zahtjeva da se u njihovoj izjavi o referentnim vrijednostima objavi je li i u kojoj mjeri osigurana razina opće usklađenosti s ciljem smanjenja emisija ugljika ili postizanja ciljeva Pariškog sporazuma. Štoviše, za svaku referentnu vrijednost ili, ako je primjenjivo, za svaku obitelj referentnih vrijednosti kojom se ne ostvaruju ciljevi smanjenja emisija ugljika, trebalo bi biti dovoljno da se u izjavi o referentnoj vrijednosti jasno navede da se njima ne ostvaruju takvi ciljevi.

| (24) | Kako bi se povećala transparentnost i osigurala odgovarajuća razina usklađenosti, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a radi utvrđivanja minimalnog sadržaja obveze objavljivanja informacija koja bi se trebala primjenjivati na administratore referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom te radi utvrđivanja minimalnih standarda za usklađivanje metodologije referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom, uključujući metodu za izračun emisija povezanih s vezanom imovinom, uzimajući u obzir metode ekološkog otiska proizvoda i organizacija kako su definirane u točki 2. podtočkama (a) i (b) Preporuke Komisije 2013/179/EU (6) kao i rad Skupine tehničkih stručnjaka za održivo financiranje. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada na svakom delegiranom aktu provede odgovarajuća otvorena i javna savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (7). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata te im se prosljeđuju zapisnici sa svih sastanaka Skupine tehničkih stručnjaka za održivo financiranje. |
| --- | --- |

(24)

Kako bi se povećala transparentnost i osigurala odgovarajuća razina usklađenosti, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a radi utvrđivanja minimalnog sadržaja obveze objavljivanja informacija koja bi se trebala primjenjivati na administratore referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom te radi utvrđivanja minimalnih standarda za usklađivanje metodologije referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom, uključujući metodu za izračun emisija povezanih s vezanom imovinom, uzimajući u obzir metode ekološkog otiska proizvoda i organizacija kako su definirane u točki 2. podtočkama (a) i (b) Preporuke Komisije 2013/179/EU (6) kao i rad Skupine tehničkih stručnjaka za održivo financiranje. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada na svakom delegiranom aktu provede odgovarajuća otvorena i javna savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (7). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata te im se prosljeđuju zapisnici sa svih sastanaka Skupine tehničkih stručnjaka za održivo financiranje.

| (25) | Uredbom (EU) 2016/1011 uvedeno je prijelazno razdoblje u kojem pružatelji indeksa koji pružaju referentne vrijednost 30. lipnja 2016. trebaju podnijeti prijavu za odobrenje do 1. siječnja 2020. Obustava ključne referentne vrijednosti može imati učinak na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo i financiranje kućanstava i poduzeća u državama članicama. Obustava ključne referentne vrijednosti mogla bi utjecati na valjanost financijskih ugovora ili financijskih instrumenata te izazvati smetnje i ulagateljima i potrošačima, uz potencijalno teške posljedice po financijsku stabilnost. Osim toga, ako ulazni podaci za ključne referentne vrijednosti više nisu dostupni, to može narušiti reprezentativnu prirodu takvih vrijednosti te može imati negativan učinak na sposobnost tih referentnih vrijednosti da odražavaju dotično tržište ili gospodarsku stvarnost. Stoga bi najdulje trajanje obveznog upravljanja ključnim referentnim vrijednostima i obveznih doprinosa takvim referentnim vrijednostima trebalo produljiti na pet godina. Ključne referentne vrijednosti trenutno se reformiraju. Za prijelaz s postojeće ključne referentne vrijednosti na prikladnu stopu koja će je zamijeniti potrebno je prijelazno razdoblje kako bi se svi pravni i tehnički aranžmani potrebni za takav prijelaz mogli dovršiti bez smetnji. Tijekom tog prijelaznog razdoblja postojeću ključnu referentnu vrijednost trebalo bi objavljivati zajedno sa stopom koja će je zamijeniti. Stoga je potrebno produljiti razdoblje u kojem se postojeća ključna referentna vrijednost može objavljivati i upotrebljavati, a da njezin administrator ne mora podnijeti prijavu za odobrenje. |
| --- | --- |

(25)

Uredbom (EU) 2016/1011 uvedeno je prijelazno razdoblje u kojem pružatelji indeksa koji pružaju referentne vrijednost 30. lipnja 2016. trebaju podnijeti prijavu za odobrenje do 1. siječnja 2020. Obustava ključne referentne vrijednosti može imati učinak na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo i financiranje kućanstava i poduzeća u državama članicama. Obustava ključne referentne vrijednosti mogla bi utjecati na valjanost financijskih ugovora ili financijskih instrumenata te izazvati smetnje i ulagateljima i potrošačima, uz potencijalno teške posljedice po financijsku stabilnost. Osim toga, ako ulazni podaci za ključne referentne vrijednosti više nisu dostupni, to može narušiti reprezentativnu prirodu takvih vrijednosti te može imati negativan učinak na sposobnost tih referentnih vrijednosti da odražavaju dotično tržište ili gospodarsku stvarnost. Stoga bi najdulje trajanje obveznog upravljanja ključnim referentnim vrijednostima i obveznih doprinosa takvim referentnim vrijednostima trebalo produljiti na pet godina. Ključne referentne vrijednosti trenutno se reformiraju. Za prijelaz s postojeće ključne referentne vrijednosti na prikladnu stopu koja će je zamijeniti potrebno je prijelazno razdoblje kako bi se svi pravni i tehnički aranžmani potrebni za takav prijelaz mogli dovršiti bez smetnji. Tijekom tog prijelaznog razdoblja postojeću ključnu referentnu vrijednost trebalo bi objavljivati zajedno sa stopom koja će je zamijeniti. Stoga je potrebno produljiti razdoblje u kojem se postojeća ključna referentna vrijednost može objavljivati i upotrebljavati, a da njezin administrator ne mora podnijeti prijavu za odobrenje.

| (26) | Uredbu (EU) 2016/1011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(26)

Uredbu (EU) 2016/1011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Uredbe (EU) 2016/1011

Uredba (EU) 2016/1011 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 3. stavku 1. umeću se sljedeće točke:






  „23.a | „referentna vrijednost EU-a za klimatsku tranziciju” znači referentna vrijednost koja je označena kao referentna vrijednost EU-a za klimatsku tranziciju i koja ispunjava sljedeće zahtjeve:






  (a) | njezina se vezana imovina za potrebe točke 1. podtočke (b)ii. ovog stavka i članka 19.b odabire, ponderira ili isključuje tako da se dobiveni referentni portfelj nalazi na putanji dekarbonizacije; i |
| --- | --- | --- | --- |

1.

u članku 3. stavku 1. umeću se sljedeće točke:

„23.a

„referentna vrijednost EU-a za klimatsku tranziciju” znači referentna vrijednost koja je označena kao referentna vrijednost EU-a za klimatsku tranziciju i koja ispunjava sljedeće zahtjeve:

(a)

njezina se vezana imovina za potrebe točke 1. podtočke (b)ii. ovog stavka i članka 19.b odabire, ponderira ili isključuje tako da se dobiveni referentni portfelj nalazi na putanji dekarbonizacije; i

| (b) | izrađena je u skladu s minimalnim standardima utvrđenima u delegiranim aktima iz članka 19.a stavka 2. |
| --- | --- |

(b)

izrađena je u skladu s minimalnim standardima utvrđenima u delegiranim aktima iz članka 19.a stavka 2.

| 23.b | „referentna vrijednost EU-a usklađena s Pariškim sporazumom” znači referentna vrijednost koja je označena kao referentna vrijednost EU-a usklađena s Pariškim sporazumom i koja ispunjava sljedeće zahtjeve:






  (a) | njezina se vezana imovina za potrebe točke 1. podtočke (b)ii. ovog stavka i delegiranog akta iz članka 19.c, odabire, ponderira ili isključuje tako da su emisije ugljika dobivenog referentnog portfelja usklađene s ciljevima Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime, koji je Unija odobrila 5. listopada 2016. (*1) („Pariški sporazum”); |
| --- | --- | --- |

23.b

„referentna vrijednost EU-a usklađena s Pariškim sporazumom” znači referentna vrijednost koja je označena kao referentna vrijednost EU-a usklađena s Pariškim sporazumom i koja ispunjava sljedeće zahtjeve:

(a)

njezina se vezana imovina za potrebe točke 1. podtočke (b)ii. ovog stavka i delegiranog akta iz članka 19.c, odabire, ponderira ili isključuje tako da su emisije ugljika dobivenog referentnog portfelja usklađene s ciljevima Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime, koji je Unija odobrila 5. listopada 2016. (*1) („Pariški sporazum”);

*1

| (b) | izrađena je u skladu s minimalnim standardima utvrđenima u delegiranim aktima iz članka 19.a stavka 2.; i |
| --- | --- |

(b)

izrađena je u skladu s minimalnim standardima utvrđenima u delegiranim aktima iz članka 19.a stavka 2.; i

| (c) | aktivnostima u pogledu njezine vezane imovine ne šteti se znatno drugim okolišnim, socijalnim i upravljačkim ciljevima. |
| --- | --- |

(c)

aktivnostima u pogledu njezine vezane imovine ne šteti se znatno drugim okolišnim, socijalnim i upravljačkim ciljevima.

| 23.c | „putanja dekarbonizacije” znači mjerljiva, znanstveno utemeljena i vremenski ograničena putanja prema usklađivanju s ciljevima Pariškog sporazuma smanjenjem emisija ugljika iz 1., 2. i 3. opsega, kako je navedeno u točki 1. podtočki (e) Priloga III. |
| --- | --- |

23.c

„putanja dekarbonizacije” znači mjerljiva, znanstveno utemeljena i vremenski ograničena putanja prema usklađivanju s ciljevima Pariškog sporazuma smanjenjem emisija ugljika iz 1., 2. i 3. opsega, kako je navedeno u točki 1. podtočki (e) Priloga III.

(*1)  Odluka Vijeća (EU) 2016/1841 od 5. listopada 2016. o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (SL L 282, 19.10.2016., str. 1.).”;"

*1

| 2. | članak 13. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  i. | dodaje se sljedeća točka:






  „(d) | objašnjenje načina na koji se u ključnim elementima metodologije utvrđenima u točki (a) uzimaju u obzir okolišni, socijalni ili upravljački čimbenici za svaku referentnu vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti uz iznimku referentne kamatne stope i referentne vrijednosti deviznog tečaja.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

članak 13. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. mijenja se kako slijedi:

i.

dodaje se sljedeća točka:

„(d)

objašnjenje načina na koji se u ključnim elementima metodologije utvrđenima u točki (a) uzimaju u obzir okolišni, socijalni ili upravljački čimbenici za svaku referentnu vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti uz iznimku referentne kamatne stope i referentne vrijednosti deviznog tečaja.”;

| ii. | dodaje se sljedeći podstavak:

  „Administratori referentnih vrijednosti usklađuju se sa zahtjevima utvrđenima u prvom podstavku točki (d) do 30. travnja 2020.”; |
| --- | --- |

ii.

dodaje se sljedeći podstavak:

„Administratori referentnih vrijednosti usklađuju se sa zahtjevima utvrđenima u prvom podstavku točki (d) do 30. travnja 2020.”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak:

  „2.a   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 49. radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem minimalnog sadržaja objašnjenja iz stavka 1. točke (d) ovog članka te standardnog formata kojim se treba koristiti.”; |
| --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak:

„2.a   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 49. radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem minimalnog sadržaja objašnjenja iz stavka 1. točke (d) ovog članka te standardnog formata kojim se treba koristiti.”;

| 3. | u glavi III. umeće se sljedeće poglavlje:

  „
  POGLAVLJE 3.a



  Referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom



  Članak 19.a
  Referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom

  1.   Zahtjevi utvrđeni u Prilogu III. primjenjuju se na pružanje referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom te na doprinošenje tim referentnim vrijednostima, uz zahtjeve iz glava II., III. i IV.


  2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 49. radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem minimalnih standarda za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom kako bi se utvrdili:






  (a) | kriteriji za odabir vezane imovine, uključujući, ako je primjenjivo, kriterije za isključivanje imovine; |
| --- | --- | --- |

3.

u glavi III. umeće se sljedeće poglavlje:

„
  POGLAVLJE 3.a

POGLAVLJE 3.a

Referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom

Referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom

Članak 19.a

Referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom

1.   Zahtjevi utvrđeni u Prilogu III. primjenjuju se na pružanje referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom te na doprinošenje tim referentnim vrijednostima, uz zahtjeve iz glava II., III. i IV.

2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 49. radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem minimalnih standarda za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom kako bi se utvrdili:

(a)

kriteriji za odabir vezane imovine, uključujući, ako je primjenjivo, kriterije za isključivanje imovine;

| (b) | kriterije i metode za ponderiranje vezane imovine u referentnoj vrijednosti; |
| --- | --- |

(b)

kriterije i metode za ponderiranje vezane imovine u referentnoj vrijednosti;

| (c) | određivanje putanje dekarbonizacije za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju. |
| --- | --- |

(c)

određivanje putanje dekarbonizacije za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju.

3.   Administratori referentnih vrijednosti koji pružaju referentnu vrijednost EU-a za klimatsku tranziciju ili referentnu vrijednost EU-a usklađenu s Pariškim sporazumom usklađuju se s ovom Uredbom do 30. travnja 2020.

Članak 19.b

Zahtjevi za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju

Administratori referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju do 31. prosinca 2022. odabiru, ponderiraju ili isključuju vezanu imovinu koju su izdala društva koja slijede putanju dekarbonizacije u skladu sa sljedećim zahtjevima:

| i. | društva objavljuju mjerljive ciljeve smanjenja emisija ugljika koje treba postići u određenim rokovima; |
| --- | --- |

i.

društva objavljuju mjerljive ciljeve smanjenja emisija ugljika koje treba postići u određenim rokovima;

| ii. | društva objavljuju smanjenje emisija ugljika raščlanjeno na razinu relevantnih operativnih društava kćeri; |
| --- | --- |

ii.

društva objavljuju smanjenje emisija ugljika raščlanjeno na razinu relevantnih operativnih društava kćeri;

| iii. | društva objavljuju godišnje informacije o napretku u ostvarivanju tih ciljeva; |
| --- | --- |

iii.

društva objavljuju godišnje informacije o napretku u ostvarivanju tih ciljeva;

| iv. | aktivnostima u pogledu vezane imovine ne šteti se znatno štetiti drugim okolišnim, socijalnim i upravljačkim ciljevima. |
| --- | --- |

iv.

aktivnostima u pogledu vezane imovine ne šteti se znatno štetiti drugim okolišnim, socijalnim i upravljačkim ciljevima.

Članak 19.c

Isključenja za referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom

1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranog akta u skladu s člankom 49. radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem, u odnosu na referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom, sektora koje treba isključiti jer nemaju mjerljive ciljeve za smanjenje emisija ugljika s utvrđenim rokovima koji su usklađeni s ciljevima Pariškog sporazuma. Komisija donosi taj delegirani akt do 1. siječnja 2021. te ga ažurira svake tri godine.

2.   Pri izradi delegiranog akta iz stavka 1. Komisija uzima u obzir rad Skupine tehničkih stručnjaka za održivo financiranje.

Članak 19.d

Nastojanje pružanja referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju

Administratori koji su smješteni u Uniji i koji pružaju značajne referentne vrijednosti utvrđene na osnovi vrijednosti jedne ili više vrsta vezane imovine, ili cijena, do 1. siječnja 2022. nastoje pružati jednu ili više referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju ”;

| 4. | u članku 21. stavku 3. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Do kraja tog razdoblja nadležno tijelo preispituje svoju odluku o zahtijevanju od administratora da nastavi objavljivati referentnu vrijednost. Nadležno tijelo može, prema potrebi, produljiti to razdoblje za odgovarajuće razdoblje od najviše 12 dodatnih mjeseci. Najdulje trajanje obveznog upravljanja ne smije biti dulje od pet godina.”; |
| --- | --- |

4.

u članku 21. stavku 3. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Do kraja tog razdoblja nadležno tijelo preispituje svoju odluku o zahtijevanju od administratora da nastavi objavljivati referentnu vrijednost. Nadležno tijelo može, prema potrebi, produljiti to razdoblje za odgovarajuće razdoblje od najviše 12 dodatnih mjeseci. Najdulje trajanje obveznog upravljanja ne smije biti dulje od pet godina.”;

| 5. | članak 23. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 6. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Najdulje trajanje obveznog doprinosa iz prvog podstavka točaka (a) i (b) ne smije biti dulje od pet godina.”; |
| --- | --- | --- |

5.

članak 23. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 6. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Najdulje trajanje obveznog doprinosa iz prvog podstavka točaka (a) i (b) ne smije biti dulje od pet godina.”;

| (b) | stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:

  „10.   U slučaju prestanka pružanja ključne referentne vrijednosti svaki nadzirani doprinositelj toj referentnoj vrijednosti nastavlja doprinositi ulazne podatke tijekom razdoblja koje odredi nadležno tijelo, ali ne dulje od najduljeg razdoblja od 5 godina utvrđenog u stavku 6. drugom podstavku.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:

„10.   U slučaju prestanka pružanja ključne referentne vrijednosti svaki nadzirani doprinositelj toj referentnoj vrijednosti nastavlja doprinositi ulazne podatke tijekom razdoblja koje odredi nadležno tijelo, ali ne dulje od najduljeg razdoblja od 5 godina utvrđenog u stavku 6. drugom podstavku.”;

| 6. | u članku 27. umeću se sljedeći stavci:

  „2.a   Najkasnije do 30. travnja 2020., za svaki zahtjev iz stavka 2. izjava o referentnoj vrijednosti sadržava objašnjenje kako su uzeti u obzir okolišni, socijalni i upravljački čimbenici u svakoj pruženoj i objavljenoj referentnoj vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti. Za one referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti kojima se ne ostvaruju okolišni, socijalni i upravljački ciljevi dovoljno je da administratori referentnih vrijednosti u izjavi o referentnoj vrijednosti jasno navedu da se njima ne ostvaruju takvi ciljevi.
  Ako u portfelju tog pojedinačnog administratora referentnih vrijednosti nije dostupna referentna vrijednost EU-a za klimatsku tranziciju ni referentna vrijednost EU-a usklađena s Pariškim sporazumom ili taj pojedinačni administrator referentnih vrijednosti nema referentne vrijednosti kojima se ostvaruju okolišni, socijalni i upravljački ciljevi ili uzimaju u obzir okolišni, socijalni i upravljački čimbenici, to se navodi u izjavi o referentnoj vrijednosti za sve referentne vrijednosti koje taj administrator pruža. Za značajne dioničke i obvezničke referentne vrijednosti, kao i za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom, administratori referentnih vrijednosti objavljuju u svojim izjavama o referentnim vrijednostima pojedinosti o tome je li i u kojoj je mjeri osigurana opća usklađenost s ciljem smanjenja emisija ugljika ili postizanja ciljeva Pariškog sporazuma, u skladu s pravilima o objavama za financijske proizvode iz članka 9. stavka 3. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*2).
  Najkasnije do 31. prosinca 2021. administratori referentnih vrijednosti za svaku referentnu vrijednost ili, ako je primjenjivo, za svaku obitelj referentnih vrijednosti, uz iznimku referentne kamatne stope i referentne vrijednosti deviznog tečaja, u svojoj izjavi o referentnoj vrijednosti objašnjavaju kako je njihova metodologija usklađena s ciljem smanjenja emisija ugljika odnosno kako postiže ciljeve Pariškog sporazuma.


  2.b   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 49. radi dopune ove Uredbe određivanjem dodatnih informacija koje treba pružiti u izjavi o referentnoj vrijednosti na temelju stavka 2.a ovog članka, kao i standardni format koji se treba koristiti za upućivanja na okolišne, socijalne i upravljačke čimbenike kako bi se sudionicima na tržištu omogućilo donošenje informiranih odluka i kako bi se osigurala tehnička izvedivost usklađivanja s tim stavkom.


  (*2)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).”;" |
| --- | --- |

6.

u članku 27. umeću se sljedeći stavci:

„2.a   Najkasnije do 30. travnja 2020., za svaki zahtjev iz stavka 2. izjava o referentnoj vrijednosti sadržava objašnjenje kako su uzeti u obzir okolišni, socijalni i upravljački čimbenici u svakoj pruženoj i objavljenoj referentnoj vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti. Za one referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti kojima se ne ostvaruju okolišni, socijalni i upravljački ciljevi dovoljno je da administratori referentnih vrijednosti u izjavi o referentnoj vrijednosti jasno navedu da se njima ne ostvaruju takvi ciljevi.

Ako u portfelju tog pojedinačnog administratora referentnih vrijednosti nije dostupna referentna vrijednost EU-a za klimatsku tranziciju ni referentna vrijednost EU-a usklađena s Pariškim sporazumom ili taj pojedinačni administrator referentnih vrijednosti nema referentne vrijednosti kojima se ostvaruju okolišni, socijalni i upravljački ciljevi ili uzimaju u obzir okolišni, socijalni i upravljački čimbenici, to se navodi u izjavi o referentnoj vrijednosti za sve referentne vrijednosti koje taj administrator pruža. Za značajne dioničke i obvezničke referentne vrijednosti, kao i za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom, administratori referentnih vrijednosti objavljuju u svojim izjavama o referentnim vrijednostima pojedinosti o tome je li i u kojoj je mjeri osigurana opća usklađenost s ciljem smanjenja emisija ugljika ili postizanja ciljeva Pariškog sporazuma, u skladu s pravilima o objavama za financijske proizvode iz članka 9. stavka 3. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*2).

Najkasnije do 31. prosinca 2021. administratori referentnih vrijednosti za svaku referentnu vrijednost ili, ako je primjenjivo, za svaku obitelj referentnih vrijednosti, uz iznimku referentne kamatne stope i referentne vrijednosti deviznog tečaja, u svojoj izjavi o referentnoj vrijednosti objašnjavaju kako je njihova metodologija usklađena s ciljem smanjenja emisija ugljika odnosno kako postiže ciljeve Pariškog sporazuma.

2.b   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 49. radi dopune ove Uredbe određivanjem dodatnih informacija koje treba pružiti u izjavi o referentnoj vrijednosti na temelju stavka 2.a ovog članka, kao i standardni format koji se treba koristiti za upućivanja na okolišne, socijalne i upravljačke čimbenike kako bi se sudionicima na tržištu omogućilo donošenje informiranih odluka i kako bi se osigurala tehnička izvedivost usklađivanja s tim stavkom.

(*2)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).”;"

*2

| 7. | u članku 42. stavak 1. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Ne dovodeći u pitanje nadzorne ovlasti nadležnih tijela u skladu s člankom 41., ni pravo država članica da propisuju i izriču kaznene sankcije, države članice u skladu s nacionalnim pravom osiguravaju da nadležna tijela imaju ovlast izricati primjerene administrativne sankcije i druge administrativne mjere u odnosu na barem sljedeća kršenja:






  (a) | svako kršenje članka 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 19.a, 19.b, 19.c, 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. ili 34., kada se oni primjenjuju; i |
| --- | --- | --- |

7.

u članku 42. stavak 1. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Ne dovodeći u pitanje nadzorne ovlasti nadležnih tijela u skladu s člankom 41., ni pravo država članica da propisuju i izriču kaznene sankcije, države članice u skladu s nacionalnim pravom osiguravaju da nadležna tijela imaju ovlast izricati primjerene administrativne sankcije i druge administrativne mjere u odnosu na barem sljedeća kršenja:

(a)

svako kršenje članka 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 19.a, 19.b, 19.c, 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. ili 34., kada se oni primjenjuju; i

| (b) | svaki slučaj nesuradnje ili nepoštovanja istrage, nadzora ili zahtjeva iz članka 41.”; |
| --- | --- |

(b)

svaki slučaj nesuradnje ili nepoštovanja istrage, nadzora ili zahtjeva iz članka 41.”;

| 8. | članak 49. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 49.
  Izvršavanje delegiranja ovlasti

  1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.


  2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2., članka 13. stavka 2.a, članka 19.a stavka 2., članka 19.c stavka 1., članka 20. stavka 6., članka 24. stavka 2., članka 27. stavka 2.b, članka 33. stavka 7., članka 51. stavka 6. i članka 54. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 10. prosinca 2019. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije 11. ožujka 2024. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.


  3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranja ovlasti iz članka 3. stavka 2., članka 13. stavka 2.a, članka 19.a stavka 2., članka 19.c stavka 1., članka 20. stavka 6., članka 24. stavka 2., članka 27. stavka 2.b, članka 33. stavka 7., članka 51. stavka 6. i članka 54. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.


  4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.


  5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.


  6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 3. stavka 2., članka 13. stavka 2.a, članka 19.a stavka 2., članka 19.c stavka 1., članka 20. stavka 6., članka 24. stavka 2., članka 27. stavka 2.b, članka 33. stavka 7., članka 51. stavka 6. ili članka 54. stavka 3. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”; |
| --- | --- |

8.

članak 49. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 49.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2., članka 13. stavka 2.a, članka 19.a stavka 2., članka 19.c stavka 1., članka 20. stavka 6., članka 24. stavka 2., članka 27. stavka 2.b, članka 33. stavka 7., članka 51. stavka 6. i članka 54. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 10. prosinca 2019. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije 11. ožujka 2024. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranja ovlasti iz članka 3. stavka 2., članka 13. stavka 2.a, članka 19.a stavka 2., članka 19.c stavka 1., članka 20. stavka 6., članka 24. stavka 2., članka 27. stavka 2.b, članka 33. stavka 7., članka 51. stavka 6. i članka 54. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 3. stavka 2., članka 13. stavka 2.a, članka 19.a stavka 2., članka 19.c stavka 1., članka 20. stavka 6., članka 24. stavka 2., članka 27. stavka 2.b, članka 33. stavka 7., članka 51. stavka 6. ili članka 54. stavka 3. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”;

| 9. | članak 51. mijenja se kako slijedi:






  (a) | umeću se sljedeći stavci:

  „4.a   Pružatelj indeksa do 31. prosinca 2021. može nastaviti pružati postojeću referentnu vrijednost koja se smatra ključnom prema provedbenom aktu koji je Komisija donijela u skladu s člankom 20. ili, kada pružatelj indeksa podnese prijavu za odobrenjem u skladu sa stavkom 1., osim ako se dodjela odobrenja odbije odnosno sve dok se dodjela odobrenja ne odbije.


  4.b   Postojeća referentna vrijednost koja se smatra ključnom referentnom vrijednošću prema provedbenom aktu koji je u skladu s člankom 20. donijela Komisija može se upotrebljavati za postojeće i nove financijske instrumente, financijske ugovore ili za mjerenje uspješnosti investicijskog fonda do 31. prosinca 2021. ili, kada pružatelj indeksa podnese prijavu za odobrenjem u skladu sa stavkom 1., osim ako se dodjela odobrenja odbije odnosno sve dok se dodjela odobrenja ne odbije.”; |
| --- | --- | --- |

9.

članak 51. mijenja se kako slijedi:

(a)

umeću se sljedeći stavci:

„4.a   Pružatelj indeksa do 31. prosinca 2021. može nastaviti pružati postojeću referentnu vrijednost koja se smatra ključnom prema provedbenom aktu koji je Komisija donijela u skladu s člankom 20. ili, kada pružatelj indeksa podnese prijavu za odobrenjem u skladu sa stavkom 1., osim ako se dodjela odobrenja odbije odnosno sve dok se dodjela odobrenja ne odbije.

4.b   Postojeća referentna vrijednost koja se smatra ključnom referentnom vrijednošću prema provedbenom aktu koji je u skladu s člankom 20. donijela Komisija može se upotrebljavati za postojeće i nove financijske instrumente, financijske ugovore ili za mjerenje uspješnosti investicijskog fonda do 31. prosinca 2021. ili, kada pružatelj indeksa podnese prijavu za odobrenjem u skladu sa stavkom 1., osim ako se dodjela odobrenja odbije odnosno sve dok se dodjela odobrenja ne odbije.”;

| (b) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Osim ako Komisija donese odluku o jednakovrijednosti kako je navedeno u članku 30. stavku 2. ili 3. ili osim ako administrator bude priznat u skladu s člankom 32. ili ako referentna vrijednost bude prihvaćena u skladu s člankom 33., upotreba referentne vrijednosti koju je pružio administrator smješten u trećoj zemlji, kada se ta referentna vrijednost već upotrebljava u Uniji za pozivanje na financijske instrumente, financijske ugovore ili za mjerenje uspješnosti investicijskog fonda, dopušta se nadziranim subjektima u Uniji samo za one financijske instrumente, financijske ugovore i mjerenja uspješnosti investicijskog fonda koji se u Uniji već pozivaju na tu referentnu vrijednost 31. prosinca 2021. ili koji dodaju pozivanje na takvu referentnu vrijednost prije tog datuma.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Osim ako Komisija donese odluku o jednakovrijednosti kako je navedeno u članku 30. stavku 2. ili 3. ili osim ako administrator bude priznat u skladu s člankom 32. ili ako referentna vrijednost bude prihvaćena u skladu s člankom 33., upotreba referentne vrijednosti koju je pružio administrator smješten u trećoj zemlji, kada se ta referentna vrijednost već upotrebljava u Uniji za pozivanje na financijske instrumente, financijske ugovore ili za mjerenje uspješnosti investicijskog fonda, dopušta se nadziranim subjektima u Uniji samo za one financijske instrumente, financijske ugovore i mjerenja uspješnosti investicijskog fonda koji se u Uniji već pozivaju na tu referentnu vrijednost 31. prosinca 2021. ili koji dodaju pozivanje na takvu referentnu vrijednost prije tog datuma.”;

| 10. | u članku 54. dodaju se sljedeći stavci:

  ”4.   Komisija do 31. prosinca 2022. preispituje minimalne standarde za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom kako bi osigurala da je odabir vezane imovine u skladu s okolišno održivim ulaganjima kako su definirana u okviru na razini Unije.


  5.   Komisija do 31. prosinca 2022. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o učinku ove Uredbe i izvedivosti ”okolišne, socijalne i upravljačke referentne vrijednosti ”, uzimajući u obzir promjenjivu prirodu pokazatelja održivosti i metoda kojima se koristi za njihovo mjerenje. Tom se izvješću, prema potrebi, prilaže zakonodavni prijedlog.


  6.   Komisija do 1. travnja 2020. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o učinku ove Uredbe na funkcioniranje referentnih vrijednosti trećih zemalja u Uniji, među ostalim o pozivanju administratora referentnih vrijednosti iz trećih zemalja na odobravanje, priznavanje ili jednakovrijednost, kao i o mogućim nedostacima postojećeg okvira. U tom se izvješću analiziraju posljedice primjene članka 51. stavaka 4.a, 4.b i 4.c u odnosu na administratore referentnih vrijednosti iz Unije i administratore referentnih vrijednosti iz trećih zemalja, među ostalim u pogledu jednakih uvjeta. U tom se izvješću posebno ocjenjuje je li potrebno izmijeniti ovu Uredbu te mu se, prema potrebi, prilaže zakonodavni prijedlog.”; |
| --- | --- |

10.

u članku 54. dodaju se sljedeći stavci:

”4.   Komisija do 31. prosinca 2022. preispituje minimalne standarde za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom kako bi osigurala da je odabir vezane imovine u skladu s okolišno održivim ulaganjima kako su definirana u okviru na razini Unije.

5.   Komisija do 31. prosinca 2022. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o učinku ove Uredbe i izvedivosti ”okolišne, socijalne i upravljačke referentne vrijednosti ”, uzimajući u obzir promjenjivu prirodu pokazatelja održivosti i metoda kojima se koristi za njihovo mjerenje. Tom se izvješću, prema potrebi, prilaže zakonodavni prijedlog.

6.   Komisija do 1. travnja 2020. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o učinku ove Uredbe na funkcioniranje referentnih vrijednosti trećih zemalja u Uniji, među ostalim o pozivanju administratora referentnih vrijednosti iz trećih zemalja na odobravanje, priznavanje ili jednakovrijednost, kao i o mogućim nedostacima postojećeg okvira. U tom se izvješću analiziraju posljedice primjene članka 51. stavaka 4.a, 4.b i 4.c u odnosu na administratore referentnih vrijednosti iz Unije i administratore referentnih vrijednosti iz trećih zemalja, među ostalim u pogledu jednakih uvjeta. U tom se izvješću posebno ocjenjuje je li potrebno izmijeniti ovu Uredbu te mu se, prema potrebi, prilaže zakonodavni prijedlog.”;

| 11. | prilozi se mijenjaju u skladu s Prilogom ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

11.

prilozi se mijenjaju u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu

Za Europski parlament

Predsjednik

D. M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednica

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  SL C 62, 15.2.2019., str. 103.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 26. ožujka 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 8. studenoga 2019.

2

(3)  Odluka Vijeća (EU) 2016/1841 od 5. listopada 2016. o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (SL L 282, 19.10.2016., str. 1.).

3

(4)  Odluka br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (SL L 354, 28.12.2013., str. 171.).

4

(5)  Uredba (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014 (SL L 171, 29.6.2016., str. 1.).

5

(6)  Preporuka Komisije 2013/179/EU od 9. travnja 2013. o uporabi zajedničkih metoda za mjerenje i priopćavanje rezultata o utjecaju proizvoda i organizacija na okoliš za vrijeme njihova životnog vijeka (SL L 124, 4.5.2013., str. 1.).

6

(7)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

7

---

PRILOG

Dodaje se sljedeći Prilog:

„PRILOG III.

Referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom

Metodologija za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju

| 1. | Administrator referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju sastavlja, dokumentira i objavljuje metodologiju za izračun te referentne vrijednosti, pri čemu, osiguravajući povjerljivost i zaštitu neotkrivenih znanja i iskustva te poslovnih informacija (poslovne tajne), kako je definirano u Direktivi (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća (*1), pruža sljedeće informacije:






  (a) | popis glavnih sastavnica referentne vrijednosti; |
| --- | --- | --- |

1.

Administrator referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju sastavlja, dokumentira i objavljuje metodologiju za izračun te referentne vrijednosti, pri čemu, osiguravajući povjerljivost i zaštitu neotkrivenih znanja i iskustva te poslovnih informacija (poslovne tajne), kako je definirano u Direktivi (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća (*1), pruža sljedeće informacije:

(a)

popis glavnih sastavnica referentne vrijednosti;

| (b) | sve kriterije i metode, uključujući čimbenike za odabir i ponderiranje, parametre i procjene koji se upotrebljavaju u metodologiji referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(b)

sve kriterije i metode, uključujući čimbenike za odabir i ponderiranje, parametre i procjene koji se upotrebljavaju u metodologiji referentne vrijednosti;

| (c) | kriterije koji se primjenjuju za isključivanje imovine ili društava koji su povezani s razinom ugljičnog otiska ili razinom zaliha fosilnih goriva koja je nespojiva s uključivanjem u referentnu vrijednost; |
| --- | --- |

(c)

kriterije koji se primjenjuju za isključivanje imovine ili društava koji su povezani s razinom ugljičnog otiska ili razinom zaliha fosilnih goriva koja je nespojiva s uključivanjem u referentnu vrijednost;

| (d) | kriterije za utvrđivanje putanje dekarbonizacije; |
| --- | --- |

(d)

kriterije za utvrđivanje putanje dekarbonizacije;

| (e) | vrstu i izvor podataka upotrijebljenih za utvrđivanje putanje dekarbonizacije, za:






  i. | emisije iz 1. opsega, odnosno emisije nastale iz izvora koji su pod kontrolom društva koje izdaje vezanu imovinu; |
| --- | --- | --- |

(e)

vrstu i izvor podataka upotrijebljenih za utvrđivanje putanje dekarbonizacije, za:

i.

emisije iz 1. opsega, odnosno emisije nastale iz izvora koji su pod kontrolom društva koje izdaje vezanu imovinu;

| ii. | emisije iz 2. opsega, odnosno emisije od potrošnje kupljene električne energije, pare ili drugih izvora energije proizvedenih prethodno u lancu opskrbe u društvu koje izdaje vezanu imovinu; |
| --- | --- |

ii.

emisije iz 2. opsega, odnosno emisije od potrošnje kupljene električne energije, pare ili drugih izvora energije proizvedenih prethodno u lancu opskrbe u društvu koje izdaje vezanu imovinu;

| iii. | emisije iz 3. opsega, odnosno sve neizravne emisije koje nisu obuhvaćene podtočkama i. i ii., a koje se pojavljuju u lancu vrijednosti društva izvjestitelja, uključujući i prethodne i naknadne emisije, posebno za sektore s velikim učinkom na klimatske promjene i njihovo ublažavanje; |
| --- | --- |

iii.

emisije iz 3. opsega, odnosno sve neizravne emisije koje nisu obuhvaćene podtočkama i. i ii., a koje se pojavljuju u lancu vrijednosti društva izvjestitelja, uključujući i prethodne i naknadne emisije, posebno za sektore s velikim učinkom na klimatske promjene i njihovo ublažavanje;

| iv. | podatak o tome upotrebljavaju li se u podacima metode mjerenja ekološkog otiska proizvoda i organizacija kako su definirane u točki 2. podtočkama (a) i (b) Preporuke Komisije 2013/179/EU ili globalni standardi kao što su oni radne skupine Odbora za financijsku stabilnost o objavi financijskih informacija povezanih s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

iv.

podatak o tome upotrebljavaju li se u podacima metode mjerenja ekološkog otiska proizvoda i organizacija kako su definirane u točki 2. podtočkama (a) i (b) Preporuke Komisije 2013/179/EU ili globalni standardi kao što su oni radne skupine Odbora za financijsku stabilnost o objavi financijskih informacija povezanih s klimatskim promjenama;

| (f) | ukupne emisije ugljika portfelja indeksa; |
| --- | --- |

(f)

ukupne emisije ugljika portfelja indeksa;

Ako se za utvrđivanje referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju upotrebljava glavni indeks, obvezno se objavljuje pogreška u praćenju između referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i glavnog indeksa.

Ako se za utvrđivanje referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju upotrebljava glavni indeks, obvezno se objavljuje omjer između tržišne vrijednosti vrijednosnih papira koji su u referentnoj vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i tržišne vrijednosti vrijednosnih papira u glavnom indeksu.

Metodologija referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom

| 2. | Uz točku 1. podtočke (a), (b) i (c), administrator referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom određuje formulu ili izračun koji se upotrebljava kako bi se utvrdilo jesu li emisije u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma, pritom osiguravajući povjerljivost i zaštitu neotkrivenih znanja i iskustva te poslovnih informacija (poslovne tajne), kako je definirano u Direktivi (EU) 2016/943. |
| --- | --- |

2.

Uz točku 1. podtočke (a), (b) i (c), administrator referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom određuje formulu ili izračun koji se upotrebljava kako bi se utvrdilo jesu li emisije u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma, pritom osiguravajući povjerljivost i zaštitu neotkrivenih znanja i iskustva te poslovnih informacija (poslovne tajne), kako je definirano u Direktivi (EU) 2016/943.

Promjena metodologije

| 3. | Administratori referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom donose postupke za promjene svoje metodologije. Oni objavljuju te postupke te objavljuju svaku predloženu promjenu svoje metodologije i razloge za tu promjenu. Ti postupci moraju biti u skladu s glavnim ciljem da izračuni referentnih vrijednosti kontinuirano budu u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkama 23.a i 23.b. U tim postupcima predviđa se sljedeće:






  (a) | prethodna obavijest u jasno određenom roku koji korisnicima referentnih vrijednosti daje dovoljno mogućnosti da analiziraju učinak predloženih promjena i ulože primjedbe na njih, uzimajući pritom u obzir administratorovu procjenu ukupnih okolnosti; |
| --- | --- | --- |

3.

Administratori referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom donose postupke za promjene svoje metodologije. Oni objavljuju te postupke te objavljuju svaku predloženu promjenu svoje metodologije i razloge za tu promjenu. Ti postupci moraju biti u skladu s glavnim ciljem da izračuni referentnih vrijednosti kontinuirano budu u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkama 23.a i 23.b. U tim postupcima predviđa se sljedeće:

(a)

prethodna obavijest u jasno određenom roku koji korisnicima referentnih vrijednosti daje dovoljno mogućnosti da analiziraju učinak predloženih promjena i ulože primjedbe na njih, uzimajući pritom u obzir administratorovu procjenu ukupnih okolnosti;

| (b) | mogućnost da korisnici referentnih vrijednosti ulože primjedbe na te promjene i da administratori na njih odgovore, te da te primjedbe učine dostupnima nakon što završi razdoblje savjetovanja, osim ako podnositelj primjedbe zatraži povjerljivost podataka. |
| --- | --- |

(b)

mogućnost da korisnici referentnih vrijednosti ulože primjedbe na te promjene i da administratori na njih odgovore, te da te primjedbe učine dostupnima nakon što završi razdoblje savjetovanja, osim ako podnositelj primjedbe zatraži povjerljivost podataka.

| 4. | Administratori referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom redovito ispituju svoju metodologiju barem na godišnjoj osnovi kako bi osigurali da njihove referentne vrijednosti pouzdano odražavaju navedene ciljeve te uspostavljaju postupak za uzimanje u obzir stajališta svih mjerodavnih korisnika. |
| --- | --- |

4.

Administratori referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom redovito ispituju svoju metodologiju barem na godišnjoj osnovi kako bi osigurali da njihove referentne vrijednosti pouzdano odražavaju navedene ciljeve te uspostavljaju postupak za uzimanje u obzir stajališta svih mjerodavnih korisnika.

---

(*1)  Direktiva (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti neotkrivenih znanja i iskustva te poslovnih informacija (poslovne tajne) od nezakonitog pribavljanja, korištenja i otkrivanja (SL L 157, 15.6.2016., str. 1.).”

*1

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 9.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 317/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 317/28

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/2090

оd 19. lipnja 2019.

o dopuni Uredbe (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu slučajeva sumnje na neusklađenost ili utvrđene neusklađenosti s pravilima Unije koja se primjenjuju na upotrebu ili rezidue farmakološki djelatnih tvari koje su odobrene u veterinarsko-medicinskim proizvodima ili kao dodaci hrani za životinje ili s pravilima Unije koja se primjenjuju na upotrebu ili rezidue zabranjenih ili neodobrenih farmakološki djelatnih tvari

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, o izmjeni uredaba (EZ) br. 999/2001, (EZ) br. 396/2005, (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1107/2009, (EU) br. 1151/2012, (EU) br. 652/2014, (EU) 2016/429 i (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća, uredaba Vijeća (EZ) br. 1/2005 i (EZ) br. 1099/2009 i direktiva Vijeća 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ i 2008/120/EZ te o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 854/2004 i (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 89/608/EEZ, 89/662/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ, 96/23/EZ, 96/93/EZ i 97/78/EZ te Odluke Vijeća 92/438/EEZ (Uredba o službenim kontrolama) (1), a posebno njezin članak 19. stavak 2. točke (a) i (b),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2017/625 utvrđuju se pravila za obavljanje službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti koje provode nadležna tijela država članica radi provjere usklađenosti sa zakonodavstvom Unije, među ostalim u području sigurnosti hrane u svim fazama proizvodnje, prerade i distribucije. Njome utvrđena posebna pravila o službenim kontrolama u vezi s tvarima čija upotreba može dovesti do pojave rezidua u hrani i hrani za životinje. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2017/625 utvrđuju se pravila za obavljanje službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti koje provode nadležna tijela država članica radi provjere usklađenosti sa zakonodavstvom Unije, među ostalim u području sigurnosti hrane u svim fazama proizvodnje, prerade i distribucije. Njome utvrđena posebna pravila o službenim kontrolama u vezi s tvarima čija upotreba može dovesti do pojave rezidua u hrani i hrani za životinje.

| (2) | U člancima 137. i 138. Uredbe (EU) 2017/625 utvrđuju se obveze nadležnih tijela u pogledu mjera koje je potrebno poduzeti u slučaju sumnje na neusklađenost te nabrajaju radnje i mjere koje je potrebno poduzeti u slučaju utvrđene neusklađenosti. |
| --- | --- |

(2)

U člancima 137. i 138. Uredbe (EU) 2017/625 utvrđuju se obveze nadležnih tijela u pogledu mjera koje je potrebno poduzeti u slučaju sumnje na neusklađenost te nabrajaju radnje i mjere koje je potrebno poduzeti u slučaju utvrđene neusklađenosti.

| (3) | Uredbom (EU) 2017/625 stavlja se izvan snage Direktiva Vijeća 96/23/EZ (2) s učinkom od 14. prosinca 2019. Tom su Direktivom trenutačno utvrđene mjere za praćenje određenih tvari i njihovih rezidua u živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla te posebice definirane mjere provedbe koje moraju poduzimati nadležna tijela u slučajevima sumnje na neusklađenosti ili u slučajevima utvrđene neusklađenosti u vezi s tvarima i reziduima u okviru njezina područja primjene. |
| --- | --- |

(3)

Uredbom (EU) 2017/625 stavlja se izvan snage Direktiva Vijeća 96/23/EZ (2) s učinkom od 14. prosinca 2019. Tom su Direktivom trenutačno utvrđene mjere za praćenje određenih tvari i njihovih rezidua u živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla te posebice definirane mjere provedbe koje moraju poduzimati nadležna tijela u slučajevima sumnje na neusklađenosti ili u slučajevima utvrđene neusklađenosti u vezi s tvarima i reziduima u okviru njezina područja primjene.

| (4) | Pravilima iz Direktive 96/23/EZ osigurava se usklađena provedba zakonodavstva EU-a o sigurnosti hrane u pogledu upotrebe i rezidua farmakološki djelatnih tvari. Radi racionalizacije i pojednostavnjenja cjelokupnog zakonodavnog okvira, pravila koja se primjenjuju na službene kontrole u određenim područjima zakonodavstva o poljoprivredno-prehrambenom lancu uklopljena su u okvir kojim se uređuju službene kontrole definiran Uredbom (EU) 2017/625. Kako bi se osigurala kontinuirana i usklađena provedba, pravila iz Direktive 96/23/EZ koja se odnose na praćenje neusklađenosti trebalo bi uklopiti u novi pravni okvir na temelju Uredbe (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

(4)

Pravilima iz Direktive 96/23/EZ osigurava se usklađena provedba zakonodavstva EU-a o sigurnosti hrane u pogledu upotrebe i rezidua farmakološki djelatnih tvari. Radi racionalizacije i pojednostavnjenja cjelokupnog zakonodavnog okvira, pravila koja se primjenjuju na službene kontrole u određenim područjima zakonodavstva o poljoprivredno-prehrambenom lancu uklopljena su u okvir kojim se uređuju službene kontrole definiran Uredbom (EU) 2017/625. Kako bi se osigurala kontinuirana i usklađena provedba, pravila iz Direktive 96/23/EZ koja se odnose na praćenje neusklađenosti trebalo bi uklopiti u novi pravni okvir na temelju Uredbe (EU) 2017/625.

| (5) | Pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi trebalo bi osigurati, u okviru Uredbe (EU) 2017/625, nastavak primjene zahtjeva o praćenju sumnje na neusklađenost ili utvrđene neusklađenosti s pravilima koja se primjenjuju na upotrebu ili rezidue farmakološki djelatnih tvari koje su odobrene u veterinarsko-medicinskim proizvodima ili kao dodaci hrani za životinje ili s pravilima Unije koja se primjenjuju na upotrebu ili rezidue zabranjenih ili neodobrenih farmakološki djelatnih tvari, posebice kako je utvrđeno u:






  — | Uredbi (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3), kojom se utvrđuju pravila za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla i stavljanje na tržište hrane životinjskog podrijetla koja sadržava rezidue farmakološki djelatnih tvari, |
| --- | --- | --- |

(5)

Pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi trebalo bi osigurati, u okviru Uredbe (EU) 2017/625, nastavak primjene zahtjeva o praćenju sumnje na neusklađenost ili utvrđene neusklađenosti s pravilima koja se primjenjuju na upotrebu ili rezidue farmakološki djelatnih tvari koje su odobrene u veterinarsko-medicinskim proizvodima ili kao dodaci hrani za životinje ili s pravilima Unije koja se primjenjuju na upotrebu ili rezidue zabranjenih ili neodobrenih farmakološki djelatnih tvari, posebice kako je utvrđeno u:

—

Uredbi (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3), kojom se utvrđuju pravila za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla i stavljanje na tržište hrane životinjskog podrijetla koja sadržava rezidue farmakološki djelatnih tvari,

| — | Uredbi Komisije (EU) br. 37/2010 (4), kojom se klasificiraju farmakološki djelatne tvari s obzirom na njihovu zabranu ili najveće dopuštene količine rezidua koje se na njih primjenjuju, |
| --- | --- |

—

Uredbi Komisije (EU) br. 37/2010 (4), kojom se klasificiraju farmakološki djelatne tvari s obzirom na njihovu zabranu ili najveće dopuštene količine rezidua koje se na njih primjenjuju,

| — | Uredbi (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (5), kojom se utvrđuju pravila o odobravanju određenih veterinarsko-medicinskih proizvoda kao dodataka hrani za životinje, i pravnim aktima koji se na temelju nje donose, kojima se definiraju odobrenja određenih tvari i njihove najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla, |
| --- | --- |

—

Uredbi (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (5), kojom se utvrđuju pravila o odobravanju određenih veterinarsko-medicinskih proizvoda kao dodataka hrani za životinje, i pravnim aktima koji se na temelju nje donose, kojima se definiraju odobrenja određenih tvari i njihove najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla,

| — | Uredbi Komisije (EZ) br. 1950/2006 (6), kojom se utvrđuje popis tvari prijeko potrebnih za liječenje kopitara, |
| --- | --- |

—

Uredbi Komisije (EZ) br. 1950/2006 (6), kojom se utvrđuje popis tvari prijeko potrebnih za liječenje kopitara,

| — | Uredbi Komisije (EZ) br. 124/2009 (7), kojom se određuju najviše dopuštene količine kokcidiostatika ili histomonostatika u hrani koji su posljedica neizbježnog prenošenja tih tvari u neciljnu hranu za životinje (8) na temelju Uredbe Vijeća (EEZ) br. 315/93 o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontrolu kontaminanata u hrani (9), |
| --- | --- |

—

Uredbi Komisije (EZ) br. 124/2009 (7), kojom se određuju najviše dopuštene količine kokcidiostatika ili histomonostatika u hrani koji su posljedica neizbježnog prenošenja tih tvari u neciljnu hranu za životinje (8) na temelju Uredbe Vijeća (EEZ) br. 315/93 o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontrolu kontaminanata u hrani (9),

| — | Direktivi 96/22/EZ (10), kojom se zabranjuje upotreba određenih tvari s hormonskim ili tireostatskim učinkom ili beta-agonista na farmskim životinjama. |
| --- | --- |

—

Direktivi 96/22/EZ (10), kojom se zabranjuje upotreba određenih tvari s hormonskim ili tireostatskim učinkom ili beta-agonista na farmskim životinjama.

| (6) | Ako se, na temelju pravila Unije iz uvodne izjave 5., u posjedu neovlaštenih osoba pronađu zabranjene ili neodobrene tvari te se time pojavi sumnja na nezakonitu primjenu i mogući učinak na sigurnost hrane, trebale bi se primjenjivati mjere za službeno zadržavanje i istragu, kako je predviđeno u Uredbi (EU) 2017/625 i ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Ako se, na temelju pravila Unije iz uvodne izjave 5., u posjedu neovlaštenih osoba pronađu zabranjene ili neodobrene tvari te se time pojavi sumnja na nezakonitu primjenu i mogući učinak na sigurnost hrane, trebale bi se primjenjivati mjere za službeno zadržavanje i istragu, kako je predviđeno u Uredbi (EU) 2017/625 i ovoj Uredbi.

| (7) | Direktivom 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11) utvrđuje se regulatorni okvir za stavljanje u promet, proizvodnju, uvoz, izvoz, opskrbu, distribuciju, farmakovigilanciju, kontrolu i upotrebu veterinarsko-medicinskih proizvoda. Farmakološki djelatne tvari koje nisu odobrene za upotrebu u veterinarsko-medicinskim proizvodima ne smiju se upotrebljavati na životinjama koje se koriste za proizvodnju hrane, osim ako je riječ o upotrebi tvari prijeko potrebnih za liječenje kopitara, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1950/2006. Praćenje u slučaju utvrđenih neusklađenosti ili sumnje na neusklađenosti koje se odnose na upotrebu veterinarsko-medicinskih proizvoda za koje se sumnja ili je utvrđeno da imaju učinak na sigurnost hrane obuhvaćene su područjem primjene Uredbe (EU) 2017/625 i ove Uredbe. Direktiva 2001/82/EZ stavljena je izvan snage i zamijenjena Uredbom (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća o veterinarsko-medicinskim proizvodima (nova uredba o veterinarsko-medicinskim proizvodima) (12), koja se treba početi primjenjivati od 28. siječnja 2022. i kojom se, među ostalim, utvrđuju ograničenja za upotrebu antimikrobnih veterinarsko-medicinskih proizvoda na životinjama. |
| --- | --- |

(7)

Direktivom 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11) utvrđuje se regulatorni okvir za stavljanje u promet, proizvodnju, uvoz, izvoz, opskrbu, distribuciju, farmakovigilanciju, kontrolu i upotrebu veterinarsko-medicinskih proizvoda. Farmakološki djelatne tvari koje nisu odobrene za upotrebu u veterinarsko-medicinskim proizvodima ne smiju se upotrebljavati na životinjama koje se koriste za proizvodnju hrane, osim ako je riječ o upotrebi tvari prijeko potrebnih za liječenje kopitara, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1950/2006. Praćenje u slučaju utvrđenih neusklađenosti ili sumnje na neusklađenosti koje se odnose na upotrebu veterinarsko-medicinskih proizvoda za koje se sumnja ili je utvrđeno da imaju učinak na sigurnost hrane obuhvaćene su područjem primjene Uredbe (EU) 2017/625 i ove Uredbe. Direktiva 2001/82/EZ stavljena je izvan snage i zamijenjena Uredbom (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća o veterinarsko-medicinskim proizvodima (nova uredba o veterinarsko-medicinskim proizvodima) (12), koja se treba početi primjenjivati od 28. siječnja 2022. i kojom se, među ostalim, utvrđuju ograničenja za upotrebu antimikrobnih veterinarsko-medicinskih proizvoda na životinjama.

| (8) | S obzirom na činjenicu da bi različite prakse provedbe mogle dovesti do neujednačene zaštite zdravlja ljudi i životinja, poremećaja unutarnjeg tržišta i narušavanja tržišnog natjecanja, Uredbu (EU) 2017/625 trebalo bi dopuniti posebnim pravilima za provedbu službenih kontrola na životinjama i robi u bilo kojoj fazi proizvodnje, prerade, distribucije i upotrebe s obzirom na sumnju na neusklađenosti ili utvrđene neusklađenosti koje se odnose na relevantne tvari te pravilima za mjere koje treba poduzeti nakon tih službenih kontrola. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na činjenicu da bi različite prakse provedbe mogle dovesti do neujednačene zaštite zdravlja ljudi i životinja, poremećaja unutarnjeg tržišta i narušavanja tržišnog natjecanja, Uredbu (EU) 2017/625 trebalo bi dopuniti posebnim pravilima za provedbu službenih kontrola na životinjama i robi u bilo kojoj fazi proizvodnje, prerade, distribucije i upotrebe s obzirom na sumnju na neusklađenosti ili utvrđene neusklađenosti koje se odnose na relevantne tvari te pravilima za mjere koje treba poduzeti nakon tih službenih kontrola.

| (9) | S obzirom na specifičnosti mjera i kontrola koje je potrebno poduzeti u slučaju sumnje na neusklađenosti ili utvrđene neusklađenosti s pravilima Unije koja se primjenjuju na upotrebu farmakološki djelatnih tvari na životinjama koje se koriste za proizvodnju hrane i na rezidue tih tvari, te kako bi se osigurala ravnomjerna primjena mjera provedbe u cijeloj Uniji, trebalo bi navesti slučajeve u kojima je potrebno poduzeti mjere iz članaka 137. i 138. Uredbe (EU) 2017/625 kako bi se te mjere prilagodile navedenom sektoru. |
| --- | --- |

(9)

S obzirom na specifičnosti mjera i kontrola koje je potrebno poduzeti u slučaju sumnje na neusklađenosti ili utvrđene neusklađenosti s pravilima Unije koja se primjenjuju na upotrebu farmakološki djelatnih tvari na životinjama koje se koriste za proizvodnju hrane i na rezidue tih tvari, te kako bi se osigurala ravnomjerna primjena mjera provedbe u cijeloj Uniji, trebalo bi navesti slučajeve u kojima je potrebno poduzeti mjere iz članaka 137. i 138. Uredbe (EU) 2017/625 kako bi se te mjere prilagodile navedenom sektoru.

| (10) | U skladu s člankom 79. stavkom 2. točkom (c) Uredbe (EU) 2017/625 troškove koji nastaju zbog obveznih naknada ili pristojbi za službene kontrole koje se poduzimaju na temelju ove Uredbe trebao bi snositi subjekt koji je odgovoran za životinje i robu. |
| --- | --- |

(10)

U skladu s člankom 79. stavkom 2. točkom (c) Uredbe (EU) 2017/625 troškove koji nastaju zbog obveznih naknada ili pristojbi za službene kontrole koje se poduzimaju na temelju ove Uredbe trebao bi snositi subjekt koji je odgovoran za životinje i robu.

| (11) | Člankom 50. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (13) propisano je da države članice putem mreže osnovane u tu svrhu moraju obavješćivati o izravnom ili neizravnom riziku za zdravlje ljudi koji potječe od hrane ili hrane za životinje. Stoga bi u skladu s time trebalo prijaviti neusklađenosti koje se odnose na rezidue farmakološki djelatnih tvari i koje predstavljaju takve rizike. Osim toga, ako se utvrde neusklađenosti u vezi sa životinjama ili proizvodima životinjskog podrijetla koji potječu iz druge države članice, tijela države članice koja je utvrdila neusklađenost i države članice podrijetla trebala bi iskoristiti odredbe o pomoći utvrđene u Uredbi (EU) 2017/625 te poduzeti odgovarajuće daljnje mjere, kako je definirano u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(11)

Člankom 50. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (13) propisano je da države članice putem mreže osnovane u tu svrhu moraju obavješćivati o izravnom ili neizravnom riziku za zdravlje ljudi koji potječe od hrane ili hrane za životinje. Stoga bi u skladu s time trebalo prijaviti neusklađenosti koje se odnose na rezidue farmakološki djelatnih tvari i koje predstavljaju takve rizike. Osim toga, ako se utvrde neusklađenosti u vezi sa životinjama ili proizvodima životinjskog podrijetla koji potječu iz druge države članice, tijela države članice koja je utvrdila neusklađenost i države članice podrijetla trebala bi iskoristiti odredbe o pomoći utvrđene u Uredbi (EU) 2017/625 te poduzeti odgovarajuće daljnje mjere, kako je definirano u ovoj Uredbi.

| (12) | S obzirom na to da se pravila utvrđena u Direktivi 96/23/EZ za praćenje određenih slučajeva utvrđene neusklađenosti ili sumnje na neusklađenost u vezi s tvarima i reziduima koji su obuhvaćeni njezinim područjem primjene stavljaju izvan snage s učinkom od 14. prosinca 2019., ova bi se Uredba trebala početi primjenjivati od tog datuma, |
| --- | --- |

(12)

S obzirom na to da se pravila utvrđena u Direktivi 96/23/EZ za praćenje određenih slučajeva utvrđene neusklađenosti ili sumnje na neusklađenost u vezi s tvarima i reziduima koji su obuhvaćeni njezinim područjem primjene stavljaju izvan snage s učinkom od 14. prosinca 2019., ova bi se Uredba trebala početi primjenjivati od tog datuma,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o posebnim zahtjevima za službene kontrole i primjenjive mjere u slučajevima utvrđene neusklađenosti ili sumnje na neusklađenost s pravilima Unije koja se primjenjuju na upotrebu odobrenih, neodobrenih ili zabranjenih farmakološki djelatnih tvari na životinjama koje se koriste za proizvodnju hrane.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz Uredbe (EU) 2017/625, Direktive 2001/82/EZ i Uredbe (EZ) br. 470/2009. Primjenjuju se i sljedeće definicije:

| (a) | „farmakološki djelatna tvar” znači svaka tvar ili smjesa tvari namijenjena upotrebi u proizvodnji veterinarsko-medicinskog proizvoda koja, kada se koristi u njegovoj proizvodnji, postaje aktivni sastojak tog proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

„farmakološki djelatna tvar” znači svaka tvar ili smjesa tvari namijenjena upotrebi u proizvodnji veterinarsko-medicinskog proizvoda koja, kada se koristi u njegovoj proizvodnji, postaje aktivni sastojak tog proizvoda;

| (b) | „neodobrene tvari” znači farmakološki djelatne tvari koje nisu uvrštena u tablicu 1. Priloga Uredbi (EU) br. 37/2010 ili tvari koje nisu odobrene kao dodatak hrani za životinje na temelju Uredbe (EZ) br. 1831/2003, osim tvari koje su prijeko potrebne za liječenje kopitara i tvari koje donose dodatnu kliničku korist u usporedbi s drugim mogućnostima liječenja koje su na raspolaganju za kopitare, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1950/2006; |
| --- | --- |

(b)

„neodobrene tvari” znači farmakološki djelatne tvari koje nisu uvrštena u tablicu 1. Priloga Uredbi (EU) br. 37/2010 ili tvari koje nisu odobrene kao dodatak hrani za životinje na temelju Uredbe (EZ) br. 1831/2003, osim tvari koje su prijeko potrebne za liječenje kopitara i tvari koje donose dodatnu kliničku korist u usporedbi s drugim mogućnostima liječenja koje su na raspolaganju za kopitare, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1950/2006;

| (c) | „nezakonita primjena” znači upotreba na životinjama koje se koriste za proizvodnju hrane






  — | zabranjenih ili neodobrenih tvari ili proizvoda, ili |
| --- | --- | --- |

(c)

„nezakonita primjena” znači upotreba na životinjama koje se koriste za proizvodnju hrane

—

zabranjenih ili neodobrenih tvari ili proizvoda, ili

| — | tvari ili veterinarsko-medicinskih proizvoda koji su odobreni zakonodavstvom Unije za potrebe ili pod uvjetima koji su drukčiji od onih utvrđenih navedenim zakonodavstvom ili, ako je primjenjivo, nacionalnim zakonodavstvom. |
| --- | --- |

—

tvari ili veterinarsko-medicinskih proizvoda koji su odobreni zakonodavstvom Unije za potrebe ili pod uvjetima koji su drukčiji od onih utvrđenih navedenim zakonodavstvom ili, ako je primjenjivo, nacionalnim zakonodavstvom.

Za potrebe ove Uredbe, u pogledu tvari ili veterinarsko-medicinskih proizvoda koji su odobreni na temelju zakonodavstva Unije, neusklađenost s karencijom ili rezidui farmakološki djelatnih tvari koji prekoračuju najveću dopuštenu količinu rezidua ili najveću dopuštenu količinu ne smatraju se nezakonitom primjenom pod uvjetom da se poštuju svi ostali uvjeti upotrebe tvari ili veterinarsko-medicinskog proizvoda utvrđeni u zakonodavstvu Unije ili nacionalnom zakonodavstvu;

| (d) | „rezidui farmakološki djelatnih tvari koji prekoračuju najveću dopuštenu količinu rezidua” znači prisutnost rezidua odobrenih farmakološki djelatnih tvari u proizvodima životinjskog podrijetla u koncentraciji koja prelazi najveće dopuštene količine rezidua utvrđene u zakonodavstvu Unije; |
| --- | --- |

(d)

„rezidui farmakološki djelatnih tvari koji prekoračuju najveću dopuštenu količinu rezidua” znači prisutnost rezidua odobrenih farmakološki djelatnih tvari u proizvodima životinjskog podrijetla u koncentraciji koja prelazi najveće dopuštene količine rezidua utvrđene u zakonodavstvu Unije;

| (e) | „rezidui farmakološki djelatnih tvari koji prekoračuju najveću dopuštenu količinu” znači prisutnost rezidua farmakološki djelatnih tvari u proizvodima životinjskog podrijetla koja je posljedica neizbježnog prenošenja tih tvari u neciljnu hranu za životinje u koncentraciji koja prelazi najveće dopuštene količine utvrđene u zakonodavstvu Unije; |
| --- | --- |

(e)

„rezidui farmakološki djelatnih tvari koji prekoračuju najveću dopuštenu količinu” znači prisutnost rezidua farmakološki djelatnih tvari u proizvodima životinjskog podrijetla koja je posljedica neizbježnog prenošenja tih tvari u neciljnu hranu za životinje u koncentraciji koja prelazi najveće dopuštene količine utvrđene u zakonodavstvu Unije;

| (f) | „serija životinja” znači skupina životinja iste vrste i iste dobi koja se uzgaja na istom gospodarstvu u isto vrijeme i u istim uvjetima uzgoja. |
| --- | --- |

(f)

„serija životinja” znači skupina životinja iste vrste i iste dobi koja se uzgaja na istom gospodarstvu u isto vrijeme i u istim uvjetima uzgoja.

Članak 3.

Mjere koje se poduzimaju u klaonici u slučaju neusklađenosti ili sumnje na neusklađenost

1.   Ako službeni veterinar koji provodi službene kontrole u klaonici ili službeni pomoćnik koji obavlja određene zadaće u okviru tih kontrola sumnja ili ima dokaze o nezakonitoj primjeni na životinjama, službeni veterinar osigurava provedbu sljedećih mjera:

| (a) | subjektu nalaže da dotične životinje drži odvojeno od drugih serija životinja koje se nalaze u klaonici ili prispijevaju u klaonicu pod uvjetima koje utvrđuje nadležno tijelo; |
| --- | --- |

(a)

subjektu nalaže da dotične životinje drži odvojeno od drugih serija životinja koje se nalaze u klaonici ili prispijevaju u klaonicu pod uvjetima koje utvrđuje nadležno tijelo;

| (b) | osigurava da se klanje tih životinja provodi odvojeno od drugih serija životinja koje se nalaze u klaonici; |
| --- | --- |

(b)

osigurava da se klanje tih životinja provodi odvojeno od drugih serija životinja koje se nalaze u klaonici;

| (c) | subjektu nalaže da odvoji trupove, meso, klaoničke proizvode i nusproizvode dotičnih životinja, da ih odmah označi i drži odvojeno od drugih proizvoda životinjskog podrijetla te nalaže da se takvi proizvodi ne premještaju, ne prerađuju i ne odlažu bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela; |
| --- | --- |

(c)

subjektu nalaže da odvoji trupove, meso, klaoničke proizvode i nusproizvode dotičnih životinja, da ih odmah označi i drži odvojeno od drugih proizvoda životinjskog podrijetla te nalaže da se takvi proizvodi ne premještaju, ne prerađuju i ne odlažu bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela;

| (d) | nalaže uzimanje uzoraka koji su potrebni za otkrivanje prisutnosti zabranjenih ili neodobrenih tvari ili odobrenih tvari, u slučaju sumnje na upotrebu ili utvrđene uporabe pod uvjetima koji su drukčiji od onih utvrđenih zakonodavstvom. |
| --- | --- |

(d)

nalaže uzimanje uzoraka koji su potrebni za otkrivanje prisutnosti zabranjenih ili neodobrenih tvari ili odobrenih tvari, u slučaju sumnje na upotrebu ili utvrđene uporabe pod uvjetima koji su drukčiji od onih utvrđenih zakonodavstvom.

2.   Ako se utvrdi nezakonita primjena, nadležno tijelo nalaže subjektu da bez odštete ili naknade odloži trupove, meso, klaoničke proizvode i nusproizvode, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (14).

3.   Ako službeni veterinar koji provodi službene kontrole u klaonici ili službeni pomoćnik koji obavlja određene zadaće u okviru tih kontrola sumnja da je na životinjama koje se nalaze u klaonici primijenjen odobreni veterinarsko-medicinski proizvod, ali da se nije poštovala karencija iz Direktive 2001/82/EZ, službeni veterinar nalaže odvajanje dotičnih životinja od drugih serija životinja koje se nalaze u klaonici ili prispijevaju u klaonicu pod uvjetima koje utvrđuje nadležno tijelo. Službeni veterinar poduzima i sljedeće:

| — | na trošak subjekta odgađa klanje dok se ne ispuni zahtjev u pogledu karencije ili; |
| --- | --- |

—

na trošak subjekta odgađa klanje dok se ne ispuni zahtjev u pogledu karencije ili;

| — | izdaje nalog da se te životinje kolju odvojeno te, do dobivanja rezultata istrage, nalaže da se trupovi, meso, klaonički proizvodi i nusproizvodi dotičnih životinja odmah označe i drže odvojeno od drugih proizvoda životinjskog podrijetla. |
| --- | --- |

—

izdaje nalog da se te životinje kolju odvojeno te, do dobivanja rezultata istrage, nalaže da se trupovi, meso, klaonički proizvodi i nusproizvodi dotičnih životinja odmah označe i drže odvojeno od drugih proizvoda životinjskog podrijetla.

Klanje se može odgoditi samo privremeno, pod uvjetom da službeni veterinar potvrdi da se poštuje zakonodavstvo Unije o dobrobiti životinja i da se dotične životinje mogu držati odvojeno od drugih životinja.

4.   Ako je u skladu sa stavkom 3. klanje odgođeno, karencija ni u kojem slučaju nije kraća od:

| — | karencije predviđene u sažetku opisa svojstava proizvoda iz odobrenja za stavljanje u promet veterinarsko-medicinskog proizvoda; |
| --- | --- |

—

karencije predviđene u sažetku opisa svojstava proizvoda iz odobrenja za stavljanje u promet veterinarsko-medicinskog proizvoda;

| — | karencije utvrđene u Uredbi kojom se dopušta upotreba određene farmakološki djelatne tvari kao dodatak hrani za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1831/2003; |
| --- | --- |

—

karencije utvrđene u Uredbi kojom se dopušta upotreba određene farmakološki djelatne tvari kao dodatak hrani za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1831/2003;

| — | karencije koju je propisao veterinar za upotrebe u skladu s člankom 11. Direktive 2001/82/EZ ili, ako za takve upotrebe karencija nije propisana, minimalne karencije iz članka 11. Direktive 2001/82/EZ. |
| --- | --- |

—

karencije koju je propisao veterinar za upotrebe u skladu s člankom 11. Direktive 2001/82/EZ ili, ako za takve upotrebe karencija nije propisana, minimalne karencije iz članka 11. Direktive 2001/82/EZ.

Nakon odgode klanja nadležno tijelo može na trošak subjekta uzeti uzorke kako bi provjerilo usklađenost s najvećim dopuštenim količinama rezidua nakon što su životinje po isteku karencije zaklane.

5.   Ako službeni veterinar koji provodi službene kontrole u klaonici ili službeni pomoćnik koji obavlja određene zadaće u okviru tih kontrola ima dokaze da je na životinjama koje se nalaze u klaonici primijenjen odobreni veterinarsko-medicinski proizvod, ali da se nije poštovala karencija iz Direktive 2001/82/EZ, službeni veterinar nalaže odvajanje dotičnih životinja od drugih serija životinja koje se nalaze u klaonici ili prispijevaju u klaonicu pod uvjetima koje utvrđuje nadležno tijelo. Službeni veterinar poduzima i sljedeće:

| — | na trošak subjekta odgađa klanje u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 3. stavku 3. drugom podstavku i članku 3. stavku 4. do poštovanja karencije ili; |
| --- | --- |

—

na trošak subjekta odgađa klanje u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 3. stavku 3. drugom podstavku i članku 3. stavku 4. do poštovanja karencije ili;

| — | izdaje nalog subjektu da usmrti životinje odvojeno. U tom slučaju službeni veterinar proglašava ih neprikladnima za prehranu ljudi i pritom poduzima sve potrebne mjere opreza kako bi se zaštitilo zdravlje životinja i javno zdravlje. |
| --- | --- |

—

izdaje nalog subjektu da usmrti životinje odvojeno. U tom slučaju službeni veterinar proglašava ih neprikladnima za prehranu ljudi i pritom poduzima sve potrebne mjere opreza kako bi se zaštitilo zdravlje životinja i javno zdravlje.

6.   Ako subjekt ne poduzme sve potrebne mjere za postupanje prema nalozima službenog veterinara ili nadležnog tijela u skladu s člankom 3. stavcima od 1. do 6. ove Uredbe, službeni veterinar ili nadležno tijelo na trošak subjekta poduzima mjere s istim učinkom.

Članak 4.

Istraga

1.   Ako su prekoračene najveće dopuštene količine rezidua za farmakološki djelatne tvari koje su odobrene u veterinarsko-medicinskim proizvodima ili kao dodaci hrani za životinje, utvrđene na temelju Uredbe (EZ) br. 470/2009 i Uredbe (EZ) br. 1831/2003 ili najveće dopuštene količine rezidua farmakološki djelatnih tvari koji su posljedica neizbježnog prijenosa tih tvari u neciljnu hranu za životinje, utvrđene na temelju Uredbe (EEZ) 315/93, nadležno tijelo utvrđuje neusklađenost i poduzima sljedeće:

| (a) | provodi sve potrebne mjere ili istragu koje smatra prikladnima s obzirom na predmetni nalaz. To može uključivati bilo kakvu istragu na gospodarstvu podrijetla ili otpreme životinja, uključujući kontrole životinja ili serija životinja na njihovim gospodarstvima podrijetla ili mjestu otpreme, radi utvrđivanja opsega i podrijetla neusklađenosti te utvrđivanja opsega odgovornosti subjekta; |
| --- | --- |

(a)

provodi sve potrebne mjere ili istragu koje smatra prikladnima s obzirom na predmetni nalaz. To može uključivati bilo kakvu istragu na gospodarstvu podrijetla ili otpreme životinja, uključujući kontrole životinja ili serija životinja na njihovim gospodarstvima podrijetla ili mjestu otpreme, radi utvrđivanja opsega i podrijetla neusklađenosti te utvrđivanja opsega odgovornosti subjekta;

| (b) | od držatelja životinje ili odgovornog veterinara zahtijeva da predoči recept i evidenciju o primjeni te svu dokumentaciju kojom se opravdava priroda primjene. |
| --- | --- |

(b)

od držatelja životinje ili odgovornog veterinara zahtijeva da predoči recept i evidenciju o primjeni te svu dokumentaciju kojom se opravdava priroda primjene.

2.   Ako se rezidui utvrde u koncentracijama nižima od najvećih dopuštenih količina rezidua za farmakološki djelatne tvari koje su odobrene u veterinarsko-medicinskim proizvodima ili kao dodaci hrani za životinje, ali ako prisutnost tih rezidua nije u skladu s informacijama o prehrambenom lancu te se time pojavi sumnja na neusklađenost ili nezakonitu primjenu, nadležno tijelo provodi sve istražne mjere koje smatra prikladnima za istraživanje izvora tih rezidua ili nedostataka u informacijama o prehrambenom lancu.

3.   Ako se sumnja na rezidue u razinama koje prekoračuju najveće dopuštene količine rezidua ili najveće dopuštene količine za farmakološki djelatne tvari koje su odobrene u veterinarsko-medicinskim proizvodima ili kao dodaci hrani za životinje, koje su utvrđene zakonodavstvom Unije, nadležno tijelo provodi sve istražne mjere koje smatra prikladnima.

4.   Ako se sumnja na nezakonitu primjenu ili se ona utvrdi ili ako se u posjedu neovlaštenih osoba ili subjekata otkriju tvari obuhvaćene područjem primjene Direktive 96/22/EZ ili ako se u posjedu neovlaštenih osoba ili subjekata otkriju zabranjene ili neodobrene tvari ili proizvodi, nadležno tijelo poduzima sljedeće:

| (a) | stoka i proizvodi na koje se odnosi istraga odmah se službeno zadržavaju; |
| --- | --- |

(a)

stoka i proizvodi na koje se odnosi istraga odmah se službeno zadržavaju;

| (b) | tijekom službenog zadržavanja nadležno tijelo poduzima sljedeće:






  — | nalaže da se životinje na koje se odnosi istraga tijekom trajanja istrage ne premještaju bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela; |
| --- | --- | --- |

(b)

tijekom službenog zadržavanja nadležno tijelo poduzima sljedeće:

—

nalaže da se životinje na koje se odnosi istraga tijekom trajanja istrage ne premještaju bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela;

| — | nalaže da trupovi, meso, klaonički proizvodi, nusproizvodi, mlijeko, jaja i med dobiveni od tih životinja ne smiju napustiti gospodarstvo ili objekt podrijetla i da se ne smiju predati drugim osobama bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela; |
| --- | --- |

—

nalaže da trupovi, meso, klaonički proizvodi, nusproizvodi, mlijeko, jaja i med dobiveni od tih životinja ne smiju napustiti gospodarstvo ili objekt podrijetla i da se ne smiju predati drugim osobama bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela;

| — | nalaže da se, prema potrebi, hrana za životinje, voda ili bilo koji drugi proizvodi na koje se odnosi istraga, drže odvojeno i ne premještaju s gospodarstva ili iz objekta podrijetla; |
| --- | --- |

—

nalaže da se, prema potrebi, hrana za životinje, voda ili bilo koji drugi proizvodi na koje se odnosi istraga, drže odvojeno i ne premještaju s gospodarstva ili iz objekta podrijetla;

| — | osigurava da su životinje na koje se odnosi istraga označene službenom oznakom ili da su na drugi način označene ili, u slučaju peradi, ribe i pčela, da se drže u označenom prostoru ili košnici; |
| --- | --- |

—

osigurava da su životinje na koje se odnosi istraga označene službenom oznakom ili da su na drugi način označene ili, u slučaju peradi, ribe i pčela, da se drže u označenom prostoru ili košnici;

| — | poduzima odgovarajuće mjere opreza u skladu s vrstom utvrđenih tvari; |
| --- | --- |

—

poduzima odgovarajuće mjere opreza u skladu s vrstom utvrđenih tvari;

| (c) | traži od držatelja životinje i odgovornog veterinara da predoče svu dokumentaciju kojom se opravdava priroda primjene; |
| --- | --- |

(c)

traži od držatelja životinje i odgovornog veterinara da predoče svu dokumentaciju kojom se opravdava priroda primjene;

| (d) | provodi sve druge službene kontrole životinja ili serija životinja na gospodarstvu podrijetla ili mjestu otpreme životinja, koje su potrebne za utvrđivanje takve primjene; |
| --- | --- |

(d)

provodi sve druge službene kontrole životinja ili serija životinja na gospodarstvu podrijetla ili mjestu otpreme životinja, koje su potrebne za utvrđivanje takve primjene;

| (e) | obavlja sve druge službene kontrole potrebne za utvrđivanje nabave i prisutnosti neodobrenih ili zabranjenih tvari; |
| --- | --- |

(e)

obavlja sve druge službene kontrole potrebne za utvrđivanje nabave i prisutnosti neodobrenih ili zabranjenih tvari;

| (f) | provodi sve druge službene kontrole koje se smatraju potrebnima kako bi se pojasnilo podrijetlo zabranjenih ili neodobrenih tvari ili proizvoda ili životinja na kojima su primijenjeni. |
| --- | --- |

(f)

provodi sve druge službene kontrole koje se smatraju potrebnima kako bi se pojasnilo podrijetlo zabranjenih ili neodobrenih tvari ili proizvoda ili životinja na kojima su primijenjeni.

5.   Službene kontrole iz ovog članka mogu obuhvaćati i kontrole proizvođača, distributera, prijevoznika, mjestâ proizvodnje farmakološki djelatnih tvari i veterinarsko-medicinskih proizvoda, ljekarni, svih relevantnih dionika lanca opskrbe i svih drugih lokacija na koje se istraga odnosi.

6.   Službene kontrole iz ovog članka mogu obuhvaćati i službeno uzorkovanje, uključujući uzorkovanje vode, hrane za životinje, mesa, klaoničkih proizvoda, krvi, nusproizvoda životinjskog podrijetla, dlake, urina, izmeta i drugih životinjskih matrica. Nadležno tijelo uzima sve uzorke koje smatra potrebnima za istraživanje neusklađenosti ili nezakonite primjene na koju se sumnja ili koja je utvrđena. U slučaju životinja akvakulture, mogu se zahtijevati uzorci iz voda u kojima su one uzgojene ili ulovljene te u slučaju pčela medarica, uzorci košnica.

Članak 5.

Praćenje rezidua farmakološki djelatnih tvari odobrenih u veterinarsko-medicinskim proizvodima ili kao dodaci hrani za životinje, koji prelaze najveće dopuštene količine rezidua ili najveće dopuštene količine

1.   Ako su prekoračene najveće dopuštene količine rezidua za farmakološki djelatne tvari koje su odobrene u veterinarsko-medicinskim proizvodima ili kao dodaci hrani za životinje, utvrđene na temelju Uredbe (EZ) br. 470/2009 i Uredbe (EZ) br. 1831/2003, ili ako su prekoračene najveće dopuštene količine rezidua farmakološki djelatnih tvari koji su posljedica neizbježnog prijenosa tih tvari u neciljnu hranu za životinje, utvrđene na temelju Uredbe (EEZ) 315/93, nadležno tijelo poduzima sljedeće:

| — | trupove i proizvode na koje se neusklađenost odnosi proglašava neprikladnima za prehranu ljudi te subjektu nalaže da sve proizvode odloži kao materijal kategorije 2., kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1069/2009; |
| --- | --- |

—

trupove i proizvode na koje se neusklađenost odnosi proglašava neprikladnima za prehranu ljudi te subjektu nalaže da sve proizvode odloži kao materijal kategorije 2., kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1069/2009;

| — | poduzima sve druge mjere potrebne za zaštitu javnog zdravlja, koje mogu uključivati zabranu da životinje ili proizvodi napuste dotično gospodarstvo ili objekt tijekom određenog razdoblja; |
| --- | --- |

—

poduzima sve druge mjere potrebne za zaštitu javnog zdravlja, koje mogu uključivati zabranu da životinje ili proizvodi napuste dotično gospodarstvo ili objekt tijekom određenog razdoblja;

| — | subjektu nalaže da poduzme odgovarajuće mjere za uklanjanje uzroka neusklađenosti; |
| --- | --- |

—

subjektu nalaže da poduzme odgovarajuće mjere za uklanjanje uzroka neusklađenosti;

| — | provodi dodatne službene kontrole u svrhu provjere učinkovitosti mjera koje je subjekt poduzeo za uklanjanje uzroka neusklađenosti. To može uključivati uzimanje svih naknadnih uzoraka koji se smatraju potrebnima za životinje ili proizvode s istog gospodarstva ili iz istog objekta. |
| --- | --- |

—

provodi dodatne službene kontrole u svrhu provjere učinkovitosti mjera koje je subjekt poduzeo za uklanjanje uzroka neusklađenosti. To može uključivati uzimanje svih naknadnih uzoraka koji se smatraju potrebnima za životinje ili proizvode s istog gospodarstva ili iz istog objekta.

2.   U slučaju ponovljene neusklađenosti istog subjekta, nadležno tijelo obavlja redovite dodatne službene kontrole životinja i proizvoda tog subjekta, uključujući uzorkovanje i analizu, u razdoblju od najmanje šest mjeseci od datuma utvrđivanja takve neusklađenosti. K tome, nalaže subjektu da osigura da se dotične životinje te trupovi, meso, klaonički proizvodi, nusproizvodi, mlijeko, jaja i med dobiveni od tih životinja drže odvojeno od drugih životinja, da ne napuštaju gospodarstvo ili objekt podrijetla i da se ne predaju drugim osobama bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela.

3.   Ako subjekt ne poduzme sve potrebne mjere za postupanje prema nalozima nadležnog tijela u skladu s ovim člankom, nadležno tijelo na trošak subjekta poduzima mjere s istim učinkom.

Članak 6.

Praćenje nezakonitih primjena i posjedovanje zabranjenih ili neodobrenih tvari ili proizvoda

1.   Ako se u posjedu neovlaštenih osoba otkriju zabranjene ili neodobrene tvari ili proizvodi obuhvaćeni područjem primjene Direktive 96/22/EZ te se time pojavi sumnja na nezakonitu primjenu, te se tvari ili proizvodi službeno zadržavaju sve dok nadležno tijelo ne provede mjere iz stavaka 2., 3. i 4. ovog članka, ne dovodeći u pitanje naknadno uništenje proizvoda i moguće izricanje sankcija počinitelju.

2.   Ako se utvrdi nezakonita primjena ili ako se u posjedu neovlaštenih osoba ili subjekata otkriju zabranjene ili neodobrene tvari ili proizvodi obuhvaćeni područjem primjene Direktive 96/22/EZ, nadležno tijelo poduzima sljedeće:

| — | službeno zadržava stoku te trupove, meso, klaoničke proizvode i nusproizvode životinja na koje se odnosi nezakonita primjena zajedno s mlijekom, jajima i medom dobivenima od tih životinja, kako je utvrđeno u članku 4. stavku 4. točki (b); |
| --- | --- |

—

službeno zadržava stoku te trupove, meso, klaoničke proizvode i nusproizvode životinja na koje se odnosi nezakonita primjena zajedno s mlijekom, jajima i medom dobivenima od tih životinja, kako je utvrđeno u članku 4. stavku 4. točki (b);

| — | uzima uzorke od svih relevantnih serija životinja s tog gospodarstva; |
| --- | --- |

—

uzima uzorke od svih relevantnih serija životinja s tog gospodarstva;

| — | nalaže subjektu da usmrti životinju ili životinje za koje je utvrđena nezakonita primjena te da ih odloži kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1069/2009; |
| --- | --- |

—

nalaže subjektu da usmrti životinju ili životinje za koje je utvrđena nezakonita primjena te da ih odloži kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1069/2009;

| — | sve trupove i proizvode na koje se odnosi nezakonita primjena proglašava neprikladnima za prehranu ljudi te subjektu nalaže da ih odloži kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1069/2009. |
| --- | --- |

—

sve trupove i proizvode na koje se odnosi nezakonita primjena proglašava neprikladnima za prehranu ljudi te subjektu nalaže da ih odloži kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1069/2009.

3.   Za potrebe stavka 2.:

| — | za sve životinje iz serije ili serija u kojima je potvrđeno da je jedna životinja ili više njih podvrgnuto nezakonitoj primjeni zabranjenih ili neodobrenih tvari smatra se da su isto tako podvrgnute nezakonitoj primjeni, osim ako nadležno tijelo na zahtjev i na trošak subjekta pristane provesti dodatne službene kontrole na svim životinjama iz relevantne serije ili relevantnih serija kako bi se utvrdilo da te životinje nisu podvrgnute nezakonitoj primjeni; |
| --- | --- |

—

za sve životinje iz serije ili serija u kojima je potvrđeno da je jedna životinja ili više njih podvrgnuto nezakonitoj primjeni zabranjenih ili neodobrenih tvari smatra se da su isto tako podvrgnute nezakonitoj primjeni, osim ako nadležno tijelo na zahtjev i na trošak subjekta pristane provesti dodatne službene kontrole na svim životinjama iz relevantne serije ili relevantnih serija kako bi se utvrdilo da te životinje nisu podvrgnute nezakonitoj primjeni;

| — | za sve životinje iz serije ili serija u kojima je potvrđeno da je jedna životinja ili više njih podvrgnuto nezakonitoj primjeni zbog upotrebe na životinjama koje se koriste za proizvodnju hrane tvari ili veterinarsko-medicinskih proizvoda koji su odobreni zakonodavstvom Unije za namjene ili pod uvjetima koji su drukčiji od onih utvrđenih navedenim zakonodavstvom ili, ako je primjenjivo, nacionalnim zakonodavstvom, smatra se da su isto tako podvrgnute nezakonitoj primjeni, osim ako nadležno tijelo na zahtjev i na trošak subjekta pristane provesti dodatne službene kontrole na životinjama iz relevantne serije ili relevantnih serija kako bi se utvrdilo da te životinje nisu podvrgnute nezakonitoj primjeni. |
| --- | --- |

—

za sve životinje iz serije ili serija u kojima je potvrđeno da je jedna životinja ili više njih podvrgnuto nezakonitoj primjeni zbog upotrebe na životinjama koje se koriste za proizvodnju hrane tvari ili veterinarsko-medicinskih proizvoda koji su odobreni zakonodavstvom Unije za namjene ili pod uvjetima koji su drukčiji od onih utvrđenih navedenim zakonodavstvom ili, ako je primjenjivo, nacionalnim zakonodavstvom, smatra se da su isto tako podvrgnute nezakonitoj primjeni, osim ako nadležno tijelo na zahtjev i na trošak subjekta pristane provesti dodatne službene kontrole na životinjama iz relevantne serije ili relevantnih serija kako bi se utvrdilo da te životinje nisu podvrgnute nezakonitoj primjeni.

4.   U slučaju utvrđene nezakonite primjene u akvakulturi, uzorci se uzimaju iz svih relevantnih ribnjaka, bazena i kaveza. U slučaju kada je utvrđena nezakonita primjena u akvakulturi, ako uzorak uzet iz određenog ribnjaka, bazena ili kaveza nije usklađen, smatra se da su sve životinje u tom ribnjaku, bazenu ili kavezu podvrgnute nezakonitoj primjeni.

5.   Nadležno tijelo obavlja redovite dodatne službene kontrole u razdoblju od najmanje 12 mjeseci od datuma kada je potvrđena neusklađenost na gospodarstvu ili gospodarstvima pod odgovornošću istog subjekta te na životinjama i robi s dotičnoga gospodarstva ili gospodarstava.

6.   Gospodarstva ili objekti koji opskrbljuju gospodarstvo na koje se odnosi nesuklađenost te sva gospodarstva koja se nalaze u istom lancu opskrbe životinjama i hranom za životinje kao gospodarstvo podrijetla ili otpreme mogu biti podvrgnuti službenim kontrolama radi utvrđivanja podrijetla dotične tvari:

| — | tijekom prijevoza, distribucije, prodaje ili nabave farmakološki djelatnih tvari; |
| --- | --- |

—

tijekom prijevoza, distribucije, prodaje ili nabave farmakološki djelatnih tvari;

| — | u bilo kojem dijelu lanca proizvodnje i distribucije hrane za životinje; |
| --- | --- |

—

u bilo kojem dijelu lanca proizvodnje i distribucije hrane za životinje;

| — | u cijelom lancu proizvodnje životinja i proizvoda životinjskog podrijetla. |
| --- | --- |

—

u cijelom lancu proizvodnje životinja i proizvoda životinjskog podrijetla.

7.   Ako subjekt ne poduzme sve potrebne mjere za postupanje prema nalozima nadležnog tijela u skladu s ovim člankom, nadležno tijelo na trošak subjekta poduzima mjere s istim učinkom.

Članak 7.

Zahtjevi za analitičke metode i uzorkovanje

Svi uzorci iz ove Uredbe uzimaju se i analiziraju u skladu s Uredbom (EU) 2017/625, Odlukom Komisije 1998/179/EZ (15) i Odlukom Komisije 2002/657/EZ (16).

15

16

Članak 8.

Mjere u pogledu aranžmana registracije, odobrenja i službenog odobrenja

Ako se potvrdi posjedovanje, upotreba ili proizvodnja neodobrenih tvari ili proizvoda, primjena svih aranžmana registracije, odobrenja ili službenog odobrenja koji su se primjenjivali na dotični objekt ili subjekt, suspendira se na razdoblje koje je utvrdilo nadležno tijelo.

U slučaju ponovljenog prekršaja, nadležno tijelo povlači takve aranžmane. U slučaju povlačenja, od subjekta se zahtijeva da ponovno podnese zahtjev za primjenu tih aranžmana registracije, odobrenja ili službenog odobrenja i da dokaže svoju usklađenost s relevantnim zahtjevima u tom pogledu.

Članak 9.

Administrativna pomoć

Ako se potvrdi neusklađenost iz članaka 5. i 6. u odnosu na životinje ili proizvode životinjskog podrijetla koji potječu iz druge države članice, nadležno tijelo koje provodi istragu šalje obavijest o utvrđenoj neusklađenosti u skladu s člancima 105. i 106. Uredbe (EU) 2017/625 i, prema potrebi, izdaje zahtjev za administrativnu pomoć nadležnog tijela države članice podrijetla u skladu s člankom 104. te uredbe. Nadležno tijelo države članice podrijetla primjenjuju članke 5. i 6. ove Uredbe na gospodarstvo ili objekt podrijetla ili otpreme.

Članak 10.

Upućivanja

Upućivanja na članak 13., članak 15. stavak 3., članak 16. stavak 2., članak 16. stavak 3., članak 17., članak 18. i članke od 22. do 25. Direktive 96/23/EZ smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu.

Članak 11.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 14. prosinca 2019.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. lipnja 2019.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 95, 7.4.2017., str. 1.

1

(2)  Direktiva Vijeća 96/23/EZ od 29. travnja 1996. o mjerama za praćenje određenih tvari i njihovih rezidua u živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla i o stavljanju izvan snage direktiva 85/358/EEZ i 86/469/EEZ i odluka 89/187/EEZ i 91/664/EEZ (SL L 125, 23.5.1996., str. 10.).

2

(3)  Uredba (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o propisivanju postupaka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla, o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2377/90 i o izmjeni Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 152, 16.6.2009., str. 11.).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) br. 37/2010 od 22. prosinca 2009. o farmakološki djelatnim tvarima i njihovoj klasifikaciji u odnosu na najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla (SL L 15, 20.1.2010., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (SL L 268, 18.10.2003., str. 29.).

5

(6)  Uredba Komisije (EZ) br. 1950/2006 od 13. prosinca 2006. o utvrđivanju lista tvari prijeko potrebnih za liječenje kopitara, sukladno Direktivi 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Zajednice koji se odnosi na veterinarsko-medicinske proizvode i tvari koje donose dodatnu kliničku prednost (SL L 367, 22.12.2006., str. 33.).

6

(7)  Uredba Komisije (EZ) br. 124/2009 od 10. veljače 2009. o određivanju najviših dopuštenih količina kokcidiostatika ili histomonostatika u hrani koji su posljedica neizbježnog prenošenja tih tvari u neciljnu hranu za životinje (SL L 40, 11.2.2009., str. 7.).

7

(8)  Neusklađenost s tim najvišim dopuštenim količinama smatra se neusklađenošću s pravilima koja se primjenjuju na upotrebu i rezidue veterinarsko-medicinskih proizvoda.

8

(9)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontrolu kontaminanata u hrani (SL L 37, 13.2.1993., str. 1.).

9

(10)  Direktiva Vijeća 96/22/EZ od 29. travnja 1996. o zabrani primjene određenih tvari hormonskog ili tireostatskog učinka i beta-agonista na farmskim životinjama i o stavljanju izvan snage direktiva 81/602/EEZ, 88/146/EEZ i 88/299/EEZ (SL L 125, 23.5.1996., str. 3.).

10

(11)  Direktiva 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o veterinarsko-medicinskim proizvodima (SL L 311, 28.11.2001., str. 1.).

11

(12)  Uredba (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o veterinarsko-medicinskim proizvodima i stavljanju izvan snage Direktive 2001/82/EZ (SL L 4, 7.1.2019., str. 43.).

12

(13)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

13

(14)  Uredba (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (Uredba o nusproizvodima životinjskog podrijetla) (SL L 300, 14.11.2009., str. 1.).

14

(15)  Odluka Komisije 1998/179/EZ od 23. veljače 1998. o utvrđivanju detaljnih pravila službenog uzorkovanja za praćenje određenih tvari i njihovih ostataka u živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla (SL L 65, 5.3.1998., str. 31.).

15

(16)  Odluka Komisije 2002/657/EZ od 14. kolovoza 2002. o primjeni Direktive Vijeća 96/23/EZ o provođenju analitičkih metoda i tumačenju rezultata (SL L 221, 17.8.2002., str. 8.).

16

---

PRILOG

KORELACIJSKA TABLICA IZ ČLANKA 10.

| Direktiva 96/23/EZ | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak 13. | Članak 4. |
| Članak 15. stavak 3. | Članci 4., 5., 6. i 9. |
| Članak 16. stavak 2. | Članci 4. 5. i 6. |
| Članak 17. | Članak 6. |
| Članak 18. | Članak 5. |
| Članak 22. | Članak 6. stavak 1. |
| Članak 23. stavak 1. | Članak 4. stavak 4. |
| Članak 23. stavci 2., 3., 4. i 5. | Članak 6. |
| Članak 24. | Članak 3. |
| Članak 25. | Članak 8. |

Direktiva 96/23/EZ

Ova Uredba

Članak 13.

Članak 4.

Članak 15. stavak 3.

Članci 4., 5., 6. i 9.

Članak 16. stavak 2.

Članci 4. 5. i 6.

Članak 17.

Članak 6.

Članak 18.

Članak 5.

Članak 22.

Članak 6. stavak 1.

Članak 23. stavak 1.

Članak 4. stavak 4.

Članak 23. stavci 2., 3., 4. i 5.

Članak 6.

Članak 24.

Članak 3.

Članak 25.

Članak 8.

---

| 9.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 317/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 317/38

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/2091

оd 28. studenoga 2019.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2015/2197 u vezi s visokokoreliranim valutama u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), a posebno njezin članak 354. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Kako bi se osiguralo da valutni parovi iz Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2015/2197 (2) i dalje odražavaju stvarnu korelaciju između relevantnih valuta, potrebno je ažurirati popis visokokoreliranih valuta. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se osiguralo da valutni parovi iz Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2015/2197 (2) i dalje odražavaju stvarnu korelaciju između relevantnih valuta, potrebno je ažurirati popis visokokoreliranih valuta.

| (2) | Na tom se popisu 31. ožujka 2018. koristi kao završni datum za izračun podataka za trogodišnje i petogodišnje razdoblje koji su potrebni za procjenu valutnih parova u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

Na tom se popisu 31. ožujka 2018. koristi kao završni datum za izračun podataka za trogodišnje i petogodišnje razdoblje koji su potrebni za procjenu valutnih parova u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

| (3) | Ova se Uredba temelji na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA). |
| --- | --- |

(3)

Ova se Uredba temelji na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA).

| (4) | S obzirom na to da potrebne izmjene Provedbene uredbe (EU) 2015/2197 ne uključuju znatne promjene u sadržajnom smislu, EBA u skladu s člankom 15. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3) nije provela otvoreno javno savjetovanje smatrajući da bi to bilo nerazmjerno s obzirom na područje primjene i učinak dotičnog nacrta provedbenih tehničkih standarda. |
| --- | --- |

(4)

S obzirom na to da potrebne izmjene Provedbene uredbe (EU) 2015/2197 ne uključuju znatne promjene u sadržajnom smislu, EBA u skladu s člankom 15. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3) nije provela otvoreno javno savjetovanje smatrajući da bi to bilo nerazmjerno s obzirom na područje primjene i učinak dotičnog nacrta provedbenih tehničkih standarda.

| (5) | Provedbenu uredbu (EU) 2015/2197 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(5)

Provedbenu uredbu (EU) 2015/2197 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2015/2197 zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. studenoga 2019.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2197 оd 27. studenoga 2015. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s visokokoreliranim valutama u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 313, 28.11.2015., str. 30.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

3

---

PRILOG

Prilog Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2015/2197 zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG

Popis visokokoreliranih valuta

Dio 1. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na euro (EUR)

Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), švicarski franak (CHF), češka kruna (CZK), hrvatska kuna (HRK), mađarska forinta (HUF), marokanski dirham (MAD), sjevernomakedonski denar (MKD), poljski zloti (PLN), rumunjski leu (RON), srpski dinar (RSD), švedska kruna (SEK).

Dio 2. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na UAE dirham (AED)

Kineski juan renminbi (CNY), hongkonški dolar (HKD), izraelski novi šekel (ILS), indijska rupija (INR), libanonska funta (LBP), marokanski dirham (MAD), makaovska pataka (MOP), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

Dio 3. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na albanski lek (ALL)

Bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), švicarski franak (CHF), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), hrvatska kuna (HRK), marokanski dirham (MAD), rumunjski leu (RON), srpski dinar (RSD), euro (EUR).

Dio 4. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na bosanskohercegovačku konvertibilnu marku (BAM)

Albanski lek (ALL), bugarski lev (BGN), švicarski franak (CHF), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), hrvatska kuna (HRK), mađarska forinta (HUF), marokanski dirham (MAD), sjevernomakedonski denar (MKD), poljski zloti (PLN), rumunjski leu (RON), srpski dinar (RSD), švedska kruna (SEK), euro (EUR).

Dio 5. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na bugarski lev (BGN)

Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), švicarski franak (CHF), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), hrvatska kuna (HRK), mađarska forinta (HUF), marokanski dirham (MAD), sjevernomakedonski denar (MKD), poljski zloti (PLN), rumunjski leu (RON), srpski dinar (RSD), švedska kruna (SEK), euro (EUR).

Dio 6. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na švicarski franak (CHF)

Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), hrvatska kuna (HRK), marokanski dirham (MAD), rumunjski leu (RON), srpski dinar (RSD), euro (EUR).

Dio 7. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na kineski juan renminbi (CNY)

UAE dirham (AED), hongkonški dolar (HKD), izraelski novi šekel (ILS), libanonska funta (LBP), makaovska pataka (MOP), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

Dio 8. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na češku krunu (CZK)

Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), švicarski franak (CHF), danska kruna (DKK), hrvatska kuna (HRK), mađarska forinta (HUF), marokanski dirham (MAD), sjevernomakedonski denar (MKD), poljski zloti (PLN), rumunjski leu (RON), srpski dinar (RSD), euro (EUR).

Dio 9. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na dansku krunu (DKK)

Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), švicarski franak (CHF), češka kruna (CZK), hrvatska kuna (HRK), mađarska forinta (HUF), marokanski dirham (MAD), sjevernomakedonski denar (MKD), poljski zloti (PLN), rumunjski leu (RON), srpski dinar (RSD), švedska kruna (SEK).

Dio 10. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na hongkonški dolar (HKD)

UAE dirham (AED), kineski juan renminbi (CNY), izraelski novi šekel (ILS), indijska rupija (INR), libanonska funta (LBP), marokanski dirham (MAD), makaovska pataka (MOP), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

Dio 11. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na hrvatsku kunu (HRK)

Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), švicarski franak (CHF), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), mađarska forinta (HUF), marokanski dirham (MAD), sjevernomakedonski denar (MKD), rumunjski leu (RON), srpski dinar (RSD), euro (EUR).

Dio 12. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na mađarsku forintu (HUF)

Bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), hrvatska kuna (HRK), marokanski dirham (MAD), poljski zloti (PLN), rumunjski leu (RON), srpski dinar (RSD), euro (EUR).

Dio 13. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na izraelski novi šekel (ILS)

UAE dirham (AED), kineski juan renminbi (CNY), hongkonški dolar (HKD), libanonska funta (LBP), marokanski dirham (MAD), makaovska pataka (MOP), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), američki dolar (USD).

Dio 14. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na indijsku rupiju (INR)

UAE dirham (AED), hongkonški dolar (HKD), makaovska pataka (MOP), filipinski pezo (PHP), tajlandski baht (THB), američki dolar (USD).

Dio 15. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na južnokorejski von (KRW)

Singapurski dolar (SGD).

Dio 16. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na libanonsku funtu (LBP)

UAE dirham (AED), kineski juan renminbi (CNY), hongkonški dolar (HKD), izraelski novi šekel (ILS), makaovska pataka (MOP), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

Dio 17. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na marokanski dirham (MAD)

UAE dirham (AED), albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), švicarski franak (CHF), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), hongkonški dolar (HKD), hrvatska kuna (HRK), mađarska forinta (HUF), izraelski novi šekel (ILS), sjevernomakedonski denar (MKD), makaovska pataka (MOP), filipinski pezo (PHP), rumunjski leu (RON), srpski dinar (RSD), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), američki dolar (USD), euro (EUR).

Dio 18. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na sjevernomakedonski denar (MKD)

Bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), hrvatska kuna (HRK), marokanski dirham (MAD), rumunjski leu (RON), srpski dinar (RSD), euro (EUR).

Dio 19. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na makaovsku pataku (MOP)

UAE dirham (AED), kineski juan renminbi (CNY), hongkonški dolar (HKD), izraelski novi šekel (ILS), indijska rupija (INR), libanonska funta (LBP), marokanski dirham (MAD), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

Dio 20. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na filipinski pezo (PHP)

UAE dirham (AED), kineski juan renminbi (CNY), hongkonški dolar (HKD), izraelski novi šekel (ILS), indijska rupija (INR), libanonska funta (LBP), marokanski dirham (MAD), makaovska pataka (MOP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

Dio 21. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na poljski zloti (PLN)

Bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), mađarska forinta (HUF), euro (EUR).

Dio 22. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na rumunjski leu (RON)

Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), švicarski franak (CHF), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), hrvatska kuna (HRK), mađarska forinta (HUF), marokanski dirham (MAD), sjevernomakedonski denar (MKD), srpski dinar (RSD), euro (EUR).

Dio 23. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na srpski dinar (RSD)

Albanski lek (ALL), bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), švicarski franak (CHF), češka kruna (CZK), danska kruna (DKK), hrvatska kuna (HRK), mađarska forinta (HUF), marokanski dirham (MAD), sjevernomakedonski denar (MKD), rumunjski leu (RON), euro (EUR).

Dio 24. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na švedsku krunu (SEK)

Bosanskohercegovačka konvertibilna marka (BAM), bugarski lev (BGN), danska kruna (DKK), euro (EUR).

Dio 25. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na singapurski dolar (SGD)

UAE dirham (AED), kineski juan renminbi (CNY), hongkonški dolar (HKD), izraelski novi šekel (ILS), južnokorejski von (KRW), libanonska funta (LBP), marokanski dirham (MAD), makaovska pataka (MOP), filipinski pezo (PHP), tajlandski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

Dio 26. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na tajlandski baht (THB)

UAE dirham (AED), kineski juan renminbi (CNY), hongkonški dolar (HKD), izraelski novi šekel (ILS), indijska rupija (INR), libanonska funta (LBP), marokanski dirham (MAD), makaovska pataka (MOP), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajvanski dolar (TWD), američki dolar (USD).

Dio 27. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na tajvanski dolar (TWD)

UAE dirham (AED), kineski juan renminbi (CNY), hongkonški dolar (HKD), libanonska funta (LBP), makaovska pataka (MOP), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), američki dolar (USD).

Dio 28. – Popis visokokoreliranih valuta u odnosu na američki dolar (USD)

UAE dirham (AED), kineski juan renminbi (CNY), hongkonški dolar (HKD), izraelski novi šekel (ILS), indijska rupija (INR), libanonska funta (LBP), marokanski dirham (MAD), makaovska pataka (MOP), filipinski pezo (PHP), singapurski dolar (SGD), tajlandski baht (THB), tajvanski dolar (TWD).

---

| 9.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 317/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 317/42

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/2092

оd 28. studenoga 2019.

o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Indonezije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 15.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 6. prosinca 2018. antisubvencijski ispitni postupak u odnosu na uvoz u Europsku uniju („Unija”) biodizela podrijetlom iz Indonezije na temelju članka 10. osnovne uredbe). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 6. prosinca 2018. antisubvencijski ispitni postupak u odnosu na uvoz u Europsku uniju („Unija”) biodizela podrijetlom iz Indonezije na temelju članka 10. osnovne uredbe).

| (2) | Komisija je objavila Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je objavila Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

2

| (3) | Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je 22. listopada 2018. Europski odbor za biodizel („podnositelj pritužbe” ili „EBB”) podnio pritužbu u ime proizvođača koji čine 32 % ukupne proizvodnje u Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je 22. listopada 2018. Europski odbor za biodizel („podnositelj pritužbe” ili „EBB”) podnio pritužbu u ime proizvođača koji čine 32 % ukupne proizvodnje u Uniji.

1.2.   Privremene mjere

Privremene mjere

| (4) | Komisija je 14. kolovoza 2019. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1344 (3) („privremena uredba”) uvela privremenu kompenzacijsku pristojbu na uvoz u Uniju biodizela podrijetlom iz Indonezije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 14. kolovoza 2019. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1344 (3) („privremena uredba”) uvela privremenu kompenzacijsku pristojbu na uvoz u Uniju biodizela podrijetlom iz Indonezije.

3

| (5) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13. privremene uredbe, ispitnim postupkom o subvencioniranju i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2017. do 30. rujna 2018. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”), a ispitivanjem kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(5)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13. privremene uredbe, ispitnim postupkom o subvencioniranju i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2017. do 30. rujna 2018. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”), a ispitivanjem kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

1.3.   Daljnji postupak

Daljnji postupak

| (6) | Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je uvedena privremena kompenzacijska pristojba („privremena objava”), EBB, vlada Indonezije i sva četiri indonezijska proizvođača izvoznika dostavili su pisane podneske u kojima su iznijeli svoje stavove o privremenim nalazima. |
| --- | --- |

(6)

Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je uvedena privremena kompenzacijska pristojba („privremena objava”), EBB, vlada Indonezije i sva četiri indonezijska proizvođača izvoznika dostavili su pisane podneske u kojima su iznijeli svoje stavove o privremenim nalazima.

| (7) | Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane. Održana su saslušanja s EBB-om, vladom Indonezije i svim četirima indonezijskim proizvođačima izvoznicima. |
| --- | --- |

(7)

Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane. Održana su saslušanja s EBB-om, vladom Indonezije i svim četirima indonezijskim proizvođačima izvoznicima.

| (8) | Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i odgovorila na njih kako je podrobno navedeno u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i odgovorila na njih kako je podrobno navedeno u ovoj Uredbi.

| (9) | Komisija je obavijestila sve zainteresirane strane o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz u Uniju biodizela podrijetlom iz Indonezije („konačna objava”). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je obavijestila sve zainteresirane strane o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz u Uniju biodizela podrijetlom iz Indonezije („konačna objava”).

| (10) | Nakon konačne objave, EBB, vlada Indonezije i tri od četiri indonezijska proizvođača izvoznika dostavili su pisane podneske u kojima su iznijeli svoje stavove o konačnim nalazima. Komisija je napomenula da su podnesci vlade Indonezije i dvaju proizvođača izvoznika bili u svakom pogledu isti, stoga će se u ovoj Uredbi te primjedbe na konačnu objavu sažeti kao primjedbe vlade Indonezije. |
| --- | --- |

(10)

Nakon konačne objave, EBB, vlada Indonezije i tri od četiri indonezijska proizvođača izvoznika dostavili su pisane podneske u kojima su iznijeli svoje stavove o konačnim nalazima. Komisija je napomenula da su podnesci vlade Indonezije i dvaju proizvođača izvoznika bili u svakom pogledu isti, stoga će se u ovoj Uredbi te primjedbe na konačnu objavu sažeti kao primjedbe vlade Indonezije.

| (11) | Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane. Nakon konačne objave održana su saslušanja s EBB-om, vladom Indonezije i dvama od četiriju indonezijskih proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(11)

Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane. Nakon konačne objave održana su saslušanja s EBB-om, vladom Indonezije i dvama od četiriju indonezijskih proizvođača izvoznika.

| (12) | U svojim primjedbama na konačnu objavu, vlada Indonezije i dva proizvođača izvoznika tvrdili su da nisu poštovana njihova prava na obranu, posebno u pogledu izračuna razine prodaje ispod cijene i otkrivanja zainteresiranim stranama kontrolnih brojeva proizvoda („PCN-i”) industrije Unije koji se upotrebljavaju u izračunima, sirovina koje se upotrebljavaju u mješavinama industrije Unije i točki začepljenja filtra za gorivo na niskoj temperaturi („CFPP”) (4) prodanih količina industrije Unije. |
| --- | --- |

(12)

U svojim primjedbama na konačnu objavu, vlada Indonezije i dva proizvođača izvoznika tvrdili su da nisu poštovana njihova prava na obranu, posebno u pogledu izračuna razine prodaje ispod cijene i otkrivanja zainteresiranim stranama kontrolnih brojeva proizvoda („PCN-i”) industrije Unije koji se upotrebljavaju u izračunima, sirovina koje se upotrebljavaju u mješavinama industrije Unije i točki začepljenja filtra za gorivo na niskoj temperaturi („CFPP”) (4) prodanih količina industrije Unije.

4

| (13) | Vlada Indonezije i dva od četiriju indonezijskih proizvođača izvoznika zatražili su saslušanje u prisutnosti službenika za saslušanje, koje je održano 14. listopada 2019. |
| --- | --- |

(13)

Vlada Indonezije i dva od četiriju indonezijskih proizvođača izvoznika zatražili su saslušanje u prisutnosti službenika za saslušanje, koje je održano 14. listopada 2019.

| (14) | U konačnoj je objavi već odgovoreno na sve te primjedbe, što je i objašnjeno vladi Indonezije tijekom saslušanja koja su održana nakon slanja konačne objave. |
| --- | --- |

(14)

U konačnoj je objavi već odgovoreno na sve te primjedbe, što je i objašnjeno vladi Indonezije tijekom saslušanja koja su održana nakon slanja konačne objave.

| (15) | Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana podnesene nakon konačne objave i na njih odgovorila kako je opisano u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana podnesene nakon konačne objave i na njih odgovorila kako je opisano u ovoj Uredbi.

1.4.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (16) | Budući da nije bilo primjedbi u pogledu razdoblja ispitnog postupka i razmatranog razdoblja, potvrđena je uvodna izjava 13. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Budući da nije bilo primjedbi u pogledu razdoblja ispitnog postupka i razmatranog razdoblja, potvrđena je uvodna izjava 13. privremene uredbe.

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

| (17) | Nakon objave privremene uredbe grupa Wilmar („Wilmar”), jedan od proizvođača izvoznika u Indoneziji, tvrdila je da se njezin izvoz frakcioniranih metilnih estera ne bi trebao smatrati izvozom predmetnog proizvoda. Wilmar je napomenuo da je ta tvrdnja iznesena u roku jer je bila navedena u Prilogu I. njegovu obrascu za odabir uzorka. |
| --- | --- |

(17)

Nakon objave privremene uredbe grupa Wilmar („Wilmar”), jedan od proizvođača izvoznika u Indoneziji, tvrdila je da se njezin izvoz frakcioniranih metilnih estera ne bi trebao smatrati izvozom predmetnog proizvoda. Wilmar je napomenuo da je ta tvrdnja iznesena u roku jer je bila navedena u Prilogu I. njegovu obrascu za odabir uzorka.

| (18) | Međutim, tvrdnja nije bila iznesena odvojeno od toga te je stoga druge zainteresirane strane nisu primile na znanje do primitka primjedbi na privremenu Uredbu. |
| --- | --- |

(18)

Međutim, tvrdnja nije bila iznesena odvojeno od toga te je stoga druge zainteresirane strane nisu primile na znanje do primitka primjedbi na privremenu Uredbu.

| (19) | Komisija je napomenula da je isti proizvođač izvoznik iznio istu tvrdnju tijekom prethodnog antidampinškog ispitnog postupka u pogledu uvoza biodizela iz Indonezije na temelju istih podataka, a koja je bila odbačena i u privremenoj (5) i u konačnoj uredbi (6) („prvotni ispitni postupak”). |
| --- | --- |

(19)

Komisija je napomenula da je isti proizvođač izvoznik iznio istu tvrdnju tijekom prethodnog antidampinškog ispitnog postupka u pogledu uvoza biodizela iz Indonezije na temelju istih podataka, a koja je bila odbačena i u privremenoj (5) i u konačnoj uredbi (6) („prvotni ispitni postupak”).

5

6

| (20) | U ovom je ispitnom postupku Komisija ponovno odbila zahtjev za isključenje tog proizvoda iz istih triju razloga navedenih u prethodnoj antidampinškoj uredbi i u nastavku. |
| --- | --- |

(20)

U ovom je ispitnom postupku Komisija ponovno odbila zahtjev za isključenje tog proizvoda iz istih triju razloga navedenih u prethodnoj antidampinškoj uredbi i u nastavku.

| (21) | Prvo, frakcionirani metilni esteri su metilni esteri masnih kiselina i mogu se upotrebljavati za biodizel. U tom se smislu biodizel koji nije deklariran za upotrebu kao gorivo može upotrebljavati kao gorivo s obzirom na to da ima ista fizička i tehnička svojstva. |
| --- | --- |

(21)

Prvo, frakcionirani metilni esteri su metilni esteri masnih kiselina i mogu se upotrebljavati za biodizel. U tom se smislu biodizel koji nije deklariran za upotrebu kao gorivo može upotrebljavati kao gorivo s obzirom na to da ima ista fizička i tehnička svojstva.

| (22) | Drugo, teško je razlikovati jednu vrstu metilnog estera masnih kiselina od druge bez kemijske analize u luci uvoza. |
| --- | --- |

(22)

Drugo, teško je razlikovati jednu vrstu metilnog estera masnih kiselina od druge bez kemijske analize u luci uvoza.

| (23) | Treće, iako frakcionirani metilni esteri ne odgovaraju europskoj normi (EN 14214), mogu se miješati s drugim biodizelima kako bi se stvorila mješavina koja je u skladu s normom. |
| --- | --- |

(23)

Treće, iako frakcionirani metilni esteri ne odgovaraju europskoj normi (EN 14214), mogu se miješati s drugim biodizelima kako bi se stvorila mješavina koja je u skladu s normom.

| (24) | Wilmar je zatražio od Komisije i da načelno potvrdi da se na frakcionirane metilne estere može primijeniti pogodnost carinskog postupka uporabe u posebne svrhe, u kojem su oslobođeni od carina ako nacionalno carinsko tijelo prihvati dokaze društva da se frakcionirani metilni ester neće upotrebljavati kao gorivo. |
| --- | --- |

(24)

Wilmar je zatražio od Komisije i da načelno potvrdi da se na frakcionirane metilne estere može primijeniti pogodnost carinskog postupka uporabe u posebne svrhe, u kojem su oslobođeni od carina ako nacionalno carinsko tijelo prihvati dokaze društva da se frakcionirani metilni ester neće upotrebljavati kao gorivo.

| (25) | Komisija je navela da je suspenzija carina na koju se primjenjuje carinski nadzor uporabe u posebne svrhe odobrena za određeni uvoz frakcioniranih metilnih estera, kako je utvrđeno u Uredbi Vijeća (EU) 2018/2069 (7). Međutim, to se oslobođenje odnosi samo na autonomne carine zajedničke carinske tarife i njome se ne dovodi u pitanje primjena kompenzacijskih pristojbi. Stoga je Komisija odbila zahtjev za oslobođenje od kompenzacijskih pristojbi na temelju uporabe u posebne svrhe. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je navela da je suspenzija carina na koju se primjenjuje carinski nadzor uporabe u posebne svrhe odobrena za određeni uvoz frakcioniranih metilnih estera, kako je utvrđeno u Uredbi Vijeća (EU) 2018/2069 (7). Međutim, to se oslobođenje odnosi samo na autonomne carine zajedničke carinske tarife i njome se ne dovodi u pitanje primjena kompenzacijskih pristojbi. Stoga je Komisija odbila zahtjev za oslobođenje od kompenzacijskih pristojbi na temelju uporabe u posebne svrhe.

7

| (26) | Nakon konačne objave Wilmar je za svoj izvoz frakcioniranih metilnih estera ponovno podnio zahtjev za oslobođenje od kompenzacijskih pristojbi na temelju uporabe u posebne svrhe. Nisu dostavljene nove informacije ili razlozi zbog kojih bi se oslobođenje na temelju uporabe u posebne svrhe trebalo proširiti na kompenzacijske pristojbe i stoga je zahtjev odbačen. Komisija nije pronašla nijedan valjan razlog za isključivanje frakcioniranih metilnih estera iz opsega proizvoda. Činjenica da Wilmar može upotrebljavati frakcionirane metilne estere drugačije nego kao gorivo ne znači da takvu vrstu proizvoda treba isključiti iz opsega ovog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(26)

Nakon konačne objave Wilmar je za svoj izvoz frakcioniranih metilnih estera ponovno podnio zahtjev za oslobođenje od kompenzacijskih pristojbi na temelju uporabe u posebne svrhe. Nisu dostavljene nove informacije ili razlozi zbog kojih bi se oslobođenje na temelju uporabe u posebne svrhe trebalo proširiti na kompenzacijske pristojbe i stoga je zahtjev odbačen. Komisija nije pronašla nijedan valjan razlog za isključivanje frakcioniranih metilnih estera iz opsega proizvoda. Činjenica da Wilmar može upotrebljavati frakcionirane metilne estere drugačije nego kao gorivo ne znači da takvu vrstu proizvoda treba isključiti iz opsega ovog ispitnog postupka.

| (27) | Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi u pogledu opsega proizvoda, Komisija je potvrdila zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 31. do 37. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi u pogledu opsega proizvoda, Komisija je potvrdila zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 31. do 37. privremene uredbe.

3.   SUBVENCIONIRANJE

SUBVENCIONIRANJE

3.1.   Vladina potpora industriji biodizela koja se daje u okviru „Fonda za nasade uljnih palmi” izravnim prijenosom sredstava

Vladina potpora industriji biodizela koja se daje u okviru „Fonda za nasade uljnih palmi” izravnim prijenosom sredstava

3.1.1.   Financijski doprinos

Financijski doprinos

| (28) | Nakon privremene objave vlada Indonezije tvrdila je da Komisija nije dokazala postojanje financijskog doprinosa u korist proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(28)

Nakon privremene objave vlada Indonezije tvrdila je da Komisija nije dokazala postojanje financijskog doprinosa u korist proizvođača izvoznika.

| (29) | Vlada Indonezije te svi proizvođači izvoznici tvrdili su da se Fond za nasade uljnih palmi („OPPF”) financira isključivo naplatom izvozne pristojbe na sirovo palmino ulje i proizvode od palmina ulja te da to u velikoj mjeri čine sami proizvođači biodizela. Osim toga, vlada Indonezije tvrdila je da proizvođači izvoznici prije izvoza robe izravno plaćaju izvoznu pristojbu OPPF-u. Stoga se prema vladi Indonezije novac ne povlači iz proračuna opće države te prema tome ne postoji financijski doprinos. |
| --- | --- |

(29)

Vlada Indonezije te svi proizvođači izvoznici tvrdili su da se Fond za nasade uljnih palmi („OPPF”) financira isključivo naplatom izvozne pristojbe na sirovo palmino ulje i proizvode od palmina ulja te da to u velikoj mjeri čine sami proizvođači biodizela. Osim toga, vlada Indonezije tvrdila je da proizvođači izvoznici prije izvoza robe izravno plaćaju izvoznu pristojbu OPPF-u. Stoga se prema vladi Indonezije novac ne povlači iz proračuna opće države te prema tome ne postoji financijski doprinos.

| (30) | Komisija je u odnosu na to ponovila da, kako je navedeno u privremenoj uredbi u uvodnim izjavama od 56. do 61., Agencija za upravljanje fondom za nasade uljnih palmi („Agencija za upravljanje”) djeluje kao javno tijelo u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe i u skladu s relevantnom sudskom praksom WTO-a. Stoga su sredstva koja upotrebljava Agencija za upravljanje javna sredstva. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je u odnosu na to ponovila da, kako je navedeno u privremenoj uredbi u uvodnim izjavama od 56. do 61., Agencija za upravljanje fondom za nasade uljnih palmi („Agencija za upravljanje”) djeluje kao javno tijelo u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe i u skladu s relevantnom sudskom praksom WTO-a. Stoga su sredstva koja upotrebljava Agencija za upravljanje javna sredstva.

| (31) | Nadalje, tijekom posjeta radi provjere obavljenog u prostorima vlade Indonezije Komisija je nastojala pribaviti i provjeriti dokaze koji potkrjepljuju tvrdnju vlade Indonezije da sredstva iz OPPF-a nisu dio državnog proračuna. Međutim, vlada Indonezije nije mogla pružiti takve dokaze. |
| --- | --- |

(31)

Nadalje, tijekom posjeta radi provjere obavljenog u prostorima vlade Indonezije Komisija je nastojala pribaviti i provjeriti dokaze koji potkrjepljuju tvrdnju vlade Indonezije da sredstva iz OPPF-a nisu dio državnog proračuna. Međutim, vlada Indonezije nije mogla pružiti takve dokaze.

| (32) | Vlada Indonezije pružila je umjesto toga dokaze u kojima se navodi da su proizvođači izvoznici doista platili izvoznu pristojbu prije izvoza svoje robe. Međutim, nije mogla pokazati da je ona uplaćivana na poseban račun OPPF-a odvojen od proračuna opće države, čime bi se spriječilo da se novac prikupljen na temelju izvozne pristojbe na sirovo palmino ulje i proizvode od palmina ulja prenese u proračun opće države i da se upotrebljava za bilo koju drugu svrhu koju bi vlada smatrala primjerenom. Nadalje, nema naznaka da OPPF ima zasebne račune za naplatu izvoznih pristojbi na biodizel i druge proizvode (uključujući sirovo palmino ulje). To znači da sredstva dostupna Agenciji za upravljanje ne ovise o tome da proizvođači izvoznici biodizela prethodno plate pristojbu, s obzirom na to da je vlada Indonezije možda već prikupila javne prihode uvođenjem izvoznih pristojbi na druge proizvode. Stoga je, u nedostatku dodatnih dokaza koji bi to opovrgnuli, Komisija potvrdila nalaze iz uvodne izjave 64. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Vlada Indonezije pružila je umjesto toga dokaze u kojima se navodi da su proizvođači izvoznici doista platili izvoznu pristojbu prije izvoza svoje robe. Međutim, nije mogla pokazati da je ona uplaćivana na poseban račun OPPF-a odvojen od proračuna opće države, čime bi se spriječilo da se novac prikupljen na temelju izvozne pristojbe na sirovo palmino ulje i proizvode od palmina ulja prenese u proračun opće države i da se upotrebljava za bilo koju drugu svrhu koju bi vlada smatrala primjerenom. Nadalje, nema naznaka da OPPF ima zasebne račune za naplatu izvoznih pristojbi na biodizel i druge proizvode (uključujući sirovo palmino ulje). To znači da sredstva dostupna Agenciji za upravljanje ne ovise o tome da proizvođači izvoznici biodizela prethodno plate pristojbu, s obzirom na to da je vlada Indonezije možda već prikupila javne prihode uvođenjem izvoznih pristojbi na druge proizvode. Stoga je, u nedostatku dodatnih dokaza koji bi to opovrgnuli, Komisija potvrdila nalaze iz uvodne izjave 64. privremene uredbe.

| (33) | Komisija je nadalje primijetila da ni vlada Indonezije ni bilo koji od proizvođača izvoznika nisu osporili da OPPF treba smatrati javnim tijelom. Stoga se, uzimajući usto u obzir činjenicu da vlada Indonezije nije pružila uvjerljive dokaze koji bi to opovrgnuli, sredstva dostupna OPPF-u smatraju javnim sredstvima te prema tome dobivenima iz državnih sredstava (kao što je obvezna izvozna pristojba). |
| --- | --- |

(33)

Komisija je nadalje primijetila da ni vlada Indonezije ni bilo koji od proizvođača izvoznika nisu osporili da OPPF treba smatrati javnim tijelom. Stoga se, uzimajući usto u obzir činjenicu da vlada Indonezije nije pružila uvjerljive dokaze koji bi to opovrgnuli, sredstva dostupna OPPF-u smatraju javnim sredstvima te prema tome dobivenima iz državnih sredstava (kao što je obvezna izvozna pristojba).

| (34) | Vlada Indonezije i svi proizvođači izvoznici usto su tvrdili i da je Komisija pogrešno analizirala plaćanja iz OPPF-a odvojeno, a ne kao dio plaćanja koje je vlada Indonezije izvršila pri nabavi biodizela. Vlada Indonezije i svi proizvođači izvoznici tvrdili su i da je Komisija pogrešno smatrala taj program bespovratnim sredstvima, dok bi ga se u najgorem slučaju trebalo smatrati vladinom nabavom robe uz naknadu koja je viša od primjerene. |
| --- | --- |

(34)

Vlada Indonezije i svi proizvođači izvoznici usto su tvrdili i da je Komisija pogrešno analizirala plaćanja iz OPPF-a odvojeno, a ne kao dio plaćanja koje je vlada Indonezije izvršila pri nabavi biodizela. Vlada Indonezije i svi proizvođači izvoznici tvrdili su i da je Komisija pogrešno smatrala taj program bespovratnim sredstvima, dok bi ga se u najgorem slučaju trebalo smatrati vladinom nabavom robe uz naknadu koja je viša od primjerene.

| (35) | Iz razloga navedenih u nastavku, Komisija je odbacila tvrdnju da je odvojeno istražila plaćanja OPPF-a i da bi program trebalo smatrati nabavom robe (biodizela) koju provodi vlada Indonezije. |
| --- | --- |

(35)

Iz razloga navedenih u nastavku, Komisija je odbacila tvrdnju da je odvojeno istražila plaćanja OPPF-a i da bi program trebalo smatrati nabavom robe (biodizela) koju provodi vlada Indonezije.

| (36) | Komisija je napomenula da biodizel ne nabavlja vlada Indonezije, nego ga kupuju odabrani proizvođači mješavina (Pertamina i AKR). Vlada Indonezije, djelujući preko OPPF-a, nema nikakav kupoprodajni ugovorni odnos s proizvođačima biodizela i ne dobiva ništa u zamjenu za novac koji isplaćuje proizvođačima biodizela. Tijekom ispitnog postupka nijedna od zainteresiranih strana nije tvrdila da vlada Indonezije ima ugovorni odnos s proizvođačima biodizela. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je napomenula da biodizel ne nabavlja vlada Indonezije, nego ga kupuju odabrani proizvođači mješavina (Pertamina i AKR). Vlada Indonezije, djelujući preko OPPF-a, nema nikakav kupoprodajni ugovorni odnos s proizvođačima biodizela i ne dobiva ništa u zamjenu za novac koji isplaćuje proizvođačima biodizela. Tijekom ispitnog postupka nijedna od zainteresiranih strana nije tvrdila da vlada Indonezije ima ugovorni odnos s proizvođačima biodizela.

| (37) | Uu skladu sa zakonodavstvom koje se primjenjuje propisano je da su dobavljači biodizela koji žele sudjelovati u programu dužni isporučivati palmin metil ester („PME”) subjektima Petrofuel (vidjeti uvodne izjave 45.i 46. privremene uredbe), Pertamina ili AKR, koji ga zatim miješaju s mineralnim dizelom kako bi dobili dizelsko gorivo B20. Na temelju zakonodavstva koje se primjenjuje proizvođači biodizela koji sudjeluju u ovom programu ostvaruju pravo (a) da im proizvođači mješavina plaćaju za biodizel; i (b) na dobivanje dodatnih sredstava iz OPPF-a. Proizvođači biodizela nemaju ugovorne obveze ni prema vladi Indonezije ni prema OPPF-u, osim obveze poštovanja prihvaćene obveze u skladu s relevantnim pravilima, za što primaju naknadu. S obzirom na to da nema uzajamnih ugovornih obveza, novac koji isplaćuje OPPF stoga nije dio ugovora kojim je predviđena protučinidba (primjerice da vlada kupuje biodizel za određenu cijenu). Vlada Indonezije obvezuje svakog proizvođača biodizela koji sudjeluje u programu da prodaje određene količine biodizela Pertamini ili AKR-u po određenoj cijeni (referentna cijena za mineralno dizelsko gorivo), a vlada Indonezije proizvođačima biodizela izravno osigurava dodatna sredstva. Iako je svrha i kontekst programa potaknuti upotrebu biodizela na domaćem tržištu, vlada Indonezije ne kupuje biodizel izravno, ne upotrebljava ga za svoje potrebe niti ga preprodaje na tržištu. Umjesto toga vlada Indonezije potiče prodaju biodizela osiguravanjem dodatnih sredstava proizvođačima biodizela i u transakcijama u kojima sudjeluju privatni subjekti (kao što je AKR). Ni vlada Indonezije ni proizvođači izvoznici nisu dostavili dokaze da su u tom smislu Pertamina i AKR javna tijela. Oni su subjekti koji dobrovoljno sudjeluju u tom programu. |
| --- | --- |

(37)

Uu skladu sa zakonodavstvom koje se primjenjuje propisano je da su dobavljači biodizela koji žele sudjelovati u programu dužni isporučivati palmin metil ester („PME”) subjektima Petrofuel (vidjeti uvodne izjave 45.i 46. privremene uredbe), Pertamina ili AKR, koji ga zatim miješaju s mineralnim dizelom kako bi dobili dizelsko gorivo B20. Na temelju zakonodavstva koje se primjenjuje proizvođači biodizela koji sudjeluju u ovom programu ostvaruju pravo (a) da im proizvođači mješavina plaćaju za biodizel; i (b) na dobivanje dodatnih sredstava iz OPPF-a. Proizvođači biodizela nemaju ugovorne obveze ni prema vladi Indonezije ni prema OPPF-u, osim obveze poštovanja prihvaćene obveze u skladu s relevantnim pravilima, za što primaju naknadu. S obzirom na to da nema uzajamnih ugovornih obveza, novac koji isplaćuje OPPF stoga nije dio ugovora kojim je predviđena protučinidba (primjerice da vlada kupuje biodizel za određenu cijenu). Vlada Indonezije obvezuje svakog proizvođača biodizela koji sudjeluje u programu da prodaje određene količine biodizela Pertamini ili AKR-u po određenoj cijeni (referentna cijena za mineralno dizelsko gorivo), a vlada Indonezije proizvođačima biodizela izravno osigurava dodatna sredstva. Iako je svrha i kontekst programa potaknuti upotrebu biodizela na domaćem tržištu, vlada Indonezije ne kupuje biodizel izravno, ne upotrebljava ga za svoje potrebe niti ga preprodaje na tržištu. Umjesto toga vlada Indonezije potiče prodaju biodizela osiguravanjem dodatnih sredstava proizvođačima biodizela i u transakcijama u kojima sudjeluju privatni subjekti (kao što je AKR). Ni vlada Indonezije ni proizvođači izvoznici nisu dostavili dokaze da su u tom smislu Pertamina i AKR javna tijela. Oni su subjekti koji dobrovoljno sudjeluju u tom programu.

| (38) | Komisija je stoga ispitala program u njegovu vlastitom kontekstu i utvrdila da se isplate iz OPPF-a u korist proizvođača biodizela ne mogu smatrati plaćanjima na temelju kupoprodajnog ugovora između vlade Indonezije i proizvođača biodizela, nego su izravan prijenos sredstava, kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 69. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je stoga ispitala program u njegovu vlastitom kontekstu i utvrdila da se isplate iz OPPF-a u korist proizvođača biodizela ne mogu smatrati plaćanjima na temelju kupoprodajnog ugovora između vlade Indonezije i proizvođača biodizela, nego su izravan prijenos sredstava, kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 69. privremene uredbe.

| (39) | Nakon konačne objave, vlada Indonezije, Wilmar, PT Pelita Agung Agrindustri i PT Permata Hijau Palm Oleo (zajedno „grupa Permata”) te PT Ciliandra Perkasa tvrdili su da se plaćanja iz OPPF-a ne mogu smatrati financijskim doprinosom. Vlada Indonezije to obrazlaže time što se OPPF financira naplatom izvoznih pristojbi za palmino ulje i proizvode od palmina ulja te bi stoga trebalo smatrati da je privatno financiran. |
| --- | --- |

(39)

Nakon konačne objave, vlada Indonezije, Wilmar, PT Pelita Agung Agrindustri i PT Permata Hijau Palm Oleo (zajedno „grupa Permata”) te PT Ciliandra Perkasa tvrdili su da se plaćanja iz OPPF-a ne mogu smatrati financijskim doprinosom. Vlada Indonezije to obrazlaže time što se OPPF financira naplatom izvoznih pristojbi za palmino ulje i proizvode od palmina ulja te bi stoga trebalo smatrati da je privatno financiran.

| (40) | Komisija je primijetila da je vlada Indonezije već iznijela tu tvrdnju u privremenoj fazi i da je na nju odgovoreno (prethodne uvodne izjave od 30. do 33.). Stranke nisu dostavile nove dokaze u prilog ponovno iznesenim argumentima. Stoga je Komisija potvrdila zaključke iz tih uvodnih izjava te je prema tome tu tvrdnju odbacila. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je primijetila da je vlada Indonezije već iznijela tu tvrdnju u privremenoj fazi i da je na nju odgovoreno (prethodne uvodne izjave od 30. do 33.). Stranke nisu dostavile nove dokaze u prilog ponovno iznesenim argumentima. Stoga je Komisija potvrdila zaključke iz tih uvodnih izjava te je prema tome tu tvrdnju odbacila.

| (41) | Vlada Indonezije, PT Ciliandra Perkasa i grupa Permata usto su tvrdile da je Komisija pogriješila kad je potvrdila nalaz da su sredstva iz OPPF-a javna sredstva, a ne sredstva iz privatnih izvora, iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 32. Vlada Indonezije to obrazlaže time što se važećim odredbama iz Uredbe ministra financija 133/2015 i Predsjedničkog ukaza 66 iz 2018. nalaže 1. da se OPPF financira isključivo naplatom izvoznih pristojbi i 2. da se ta sredstva upotrebljavaju samo za posebne isplate, uključujući isplatu bespovratnih sredstava proizvođačima biodizela. |
| --- | --- |

(41)

Vlada Indonezije, PT Ciliandra Perkasa i grupa Permata usto su tvrdile da je Komisija pogriješila kad je potvrdila nalaz da su sredstva iz OPPF-a javna sredstva, a ne sredstva iz privatnih izvora, iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 32. Vlada Indonezije to obrazlaže time što se važećim odredbama iz Uredbe ministra financija 133/2015 i Predsjedničkog ukaza 66 iz 2018. nalaže 1. da se OPPF financira isključivo naplatom izvoznih pristojbi i 2. da se ta sredstva upotrebljavaju samo za posebne isplate, uključujući isplatu bespovratnih sredstava proizvođačima biodizela.

| (42) | Kao što je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 31., Komisija je tijekom posjeta radi provjere od vlade Indonezije zatražila da dostavi dokaze o tome kako se plaćanja izvozne pristojbe vode u proračunu. Vlada Indonezije nije dostavila nikakve dokaze u prilog svojoj tvrdnji da sredstva OPPF-a nisu dio državnog proračuna. |
| --- | --- |

(42)

Kao što je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 31., Komisija je tijekom posjeta radi provjere od vlade Indonezije zatražila da dostavi dokaze o tome kako se plaćanja izvozne pristojbe vode u proračunu. Vlada Indonezije nije dostavila nikakve dokaze u prilog svojoj tvrdnji da sredstva OPPF-a nisu dio državnog proračuna.

| (43) | U svakom slučaju, prethodno navedeno nije relevantno za zaključak da su sredstva OPPF-a javna sredstva kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 63. privremene uredbe. Ta se sredstva prikupljaju naplatom obvezne izvozne pristojbe. Stoga, za razliku od situacije u kojoj privatni subjekti slobodno odluče prikupljati privatna sredstva za određenu uporabu, u ovom slučaju vlada Indonezije nekim proizvođačima nameće obvezu (uključujući proizvođače biodizela, ali ne ograničavajući se na njih) da plate izvoznu pristojbu. |
| --- | --- |

(43)

U svakom slučaju, prethodno navedeno nije relevantno za zaključak da su sredstva OPPF-a javna sredstva kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 63. privremene uredbe. Ta se sredstva prikupljaju naplatom obvezne izvozne pristojbe. Stoga, za razliku od situacije u kojoj privatni subjekti slobodno odluče prikupljati privatna sredstva za određenu uporabu, u ovom slučaju vlada Indonezije nekim proizvođačima nameće obvezu (uključujući proizvođače biodizela, ali ne ograničavajući se na njih) da plate izvoznu pristojbu.

| (44) | Nakon konačne objave vlada Indonezije, PT Ciliandra Perkasa, grupa Permata i Wilmar tvrdili su da je Komisija pogriješila kad je plaćanja iz OPPF-a svrstala u bespovratna sredstva, umjesto da su smatrana nabavom biodizela. Prema mišljenju tih stranaka, Komisija je pogriješila i kad je tvrdila da ne postoji ugovorni odnos između proizvođača biodizela i OPPF-a. Kako bi potkrijepio tu tvrdnju, Wilmar je dostavio preslike sporazuma s OPPF-om. Prema vladi Indonezije plaćanja iz OPPF-a trebala bi se smatrati naknadom za kupnju robe (tj. biodizela) jer je Pertamina društvo u državnom vlasništvu, koje bi se stoga zajedno s vladom Indonezije trebala smatrati jedinstvenim gospodarskim subjektom koji je krajnji kupac biodizela. |
| --- | --- |

(44)

Nakon konačne objave vlada Indonezije, PT Ciliandra Perkasa, grupa Permata i Wilmar tvrdili su da je Komisija pogriješila kad je plaćanja iz OPPF-a svrstala u bespovratna sredstva, umjesto da su smatrana nabavom biodizela. Prema mišljenju tih stranaka, Komisija je pogriješila i kad je tvrdila da ne postoji ugovorni odnos između proizvođača biodizela i OPPF-a. Kako bi potkrijepio tu tvrdnju, Wilmar je dostavio preslike sporazuma s OPPF-om. Prema vladi Indonezije plaćanja iz OPPF-a trebala bi se smatrati naknadom za kupnju robe (tj. biodizela) jer je Pertamina društvo u državnom vlasništvu, koje bi se stoga zajedno s vladom Indonezije trebala smatrati jedinstvenim gospodarskim subjektom koji je krajnji kupac biodizela.

| (45) | Komisija je smatrala da su ugovori trebali biti dostavljeni prije radi temeljite provjere. Čak i ako se prizna postojanje ugovora na snazi između OPPF-a i proizvođača biodizela, Komisija je napomenula da prema informacijama koje je dostavila vlada Indonezije, ti ugovori ne stvaraju ugovornu obvezu proizvođača biodizela prema OPPF-u. Naprotiv, kao što je objasnila vlada Indonezije, ti ugovori potvrđuju pravnu obvezu OPPF-a da plati razliku između cijene koju su platili proizvođači mješavina i referentne cijene za biodizel nakon što odgovarajući proizvođač biodizela isporuči biodizel Pertamini. Važno je istaknuti da se u tim ugovorima nigdje ne navodi da vlada Indonezije nabavlja biodizel te da su plaćanja izvršena zbog toga. Upravo suprotno, ugovor na snazi između OPPF-a i proizvođača biodizela ne odnosi se ni na kakvu nabavu biodizela koju je izvršila vlada Indonezije, nego se u njemu nalaze uvjeti pod kojima vlada Indonezije proizvođačima biodizela isplaćuje takozvana „sredstva za financiranje biodizela”. Točnije, u ugovorima se navodi da OPPF osigurava financijska sredstva proizvođačima biodizela nakon što potonji isporuče biodizel jednom od proizvođača mješavina i nakon provjere izvršenja te isporuke. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je smatrala da su ugovori trebali biti dostavljeni prije radi temeljite provjere. Čak i ako se prizna postojanje ugovora na snazi između OPPF-a i proizvođača biodizela, Komisija je napomenula da prema informacijama koje je dostavila vlada Indonezije, ti ugovori ne stvaraju ugovornu obvezu proizvođača biodizela prema OPPF-u. Naprotiv, kao što je objasnila vlada Indonezije, ti ugovori potvrđuju pravnu obvezu OPPF-a da plati razliku između cijene koju su platili proizvođači mješavina i referentne cijene za biodizel nakon što odgovarajući proizvođač biodizela isporuči biodizel Pertamini. Važno je istaknuti da se u tim ugovorima nigdje ne navodi da vlada Indonezije nabavlja biodizel te da su plaćanja izvršena zbog toga. Upravo suprotno, ugovor na snazi između OPPF-a i proizvođača biodizela ne odnosi se ni na kakvu nabavu biodizela koju je izvršila vlada Indonezije, nego se u njemu nalaze uvjeti pod kojima vlada Indonezije proizvođačima biodizela isplaćuje takozvana „sredstva za financiranje biodizela”. Točnije, u ugovorima se navodi da OPPF osigurava financijska sredstva proizvođačima biodizela nakon što potonji isporuče biodizel jednom od proizvođača mješavina i nakon provjere izvršenja te isporuke.

| (46) | Komisija je primijetila da postojanje ugovora sklopljenih između OPPF-a i proizvođača biodizela ne mijenja zaključak Komisije da su plaćanja iz OPPF-a bespovratna sredstva. To je obrazloženo time da su jedini ugovori s uzajamnim obvezama (tj. isporuka robe i plaćanje cijene) oni koji su na snazi između Pertamine i dobavljača biodizela. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je primijetila da postojanje ugovora sklopljenih između OPPF-a i proizvođača biodizela ne mijenja zaključak Komisije da su plaćanja iz OPPF-a bespovratna sredstva. To je obrazloženo time da su jedini ugovori s uzajamnim obvezama (tj. isporuka robe i plaćanje cijene) oni koji su na snazi između Pertamine i dobavljača biodizela. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

| (47) | Zbog razloga navedenih u nastavku Komisija je smatrala i da se tvrdnja da se Pertamina i vlada Indonezije trebaju smatrati jedinstvenim gospodarskim subjektom ne može prihvatiti. |
| --- | --- |

(47)

Zbog razloga navedenih u nastavku Komisija je smatrala i da se tvrdnja da se Pertamina i vlada Indonezije trebaju smatrati jedinstvenim gospodarskim subjektom ne može prihvatiti.

| (48) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 53. i 54., osim činjenice da je u vlasništvu države, nema drugih dokaza da je Pertamina javno tijelo te da je stoga dio vlade. Nadalje, vlada Indonezije u svojoj tvrdnji nije navela da Pertamina nije jedini proizvođač mješavina koja ima obvezu miješanja, nego da je to tijekom razdoblja ispitnog postupka bio i AKR. Međutim, AKR je, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 37., u privatnom vlasništvu. I AKR i Pertamina izvršavaju obvezu miješanja u skladu s istim pravnim instrumentima i u okviru istog sustava. Stoga vlada Indonezije u okviru obveze miješanja ne nabavlja biodizel, osim ako tvrdi da bi i AKR trebalo smatrati dijelom istog gospodarskog subjekta. |
| --- | --- |

(48)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 53. i 54., osim činjenice da je u vlasništvu države, nema drugih dokaza da je Pertamina javno tijelo te da je stoga dio vlade. Nadalje, vlada Indonezije u svojoj tvrdnji nije navela da Pertamina nije jedini proizvođač mješavina koja ima obvezu miješanja, nego da je to tijekom razdoblja ispitnog postupka bio i AKR. Međutim, AKR je, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 37., u privatnom vlasništvu. I AKR i Pertamina izvršavaju obvezu miješanja u skladu s istim pravnim instrumentima i u okviru istog sustava. Stoga vlada Indonezije u okviru obveze miješanja ne nabavlja biodizel, osim ako tvrdi da bi i AKR trebalo smatrati dijelom istog gospodarskog subjekta.

| (49) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija je potvrdila svoj zaključak da Pertamina, iako je u državnom vlasništvu, djeluje kao tržišni subjekt koji kupuje biodizel od proizvođača biodizela kako bi ga miješao s mineralnim dizelom i zatim prodao. |
| --- | --- |

(49)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija je potvrdila svoj zaključak da Pertamina, iako je u državnom vlasništvu, djeluje kao tržišni subjekt koji kupuje biodizel od proizvođača biodizela kako bi ga miješao s mineralnim dizelom i zatim prodao.

| (50) | Komisija je stoga potvrdila i svoj zaključak da su plaćanja koja izvršila Agencija za upravljanje OPPF-om bespovratna sredstva. Prema vladi Indonezije, ni u mjerodavnom zakonodavstvu ni u ugovorima između OPPF-a i proizvođača mješavina ne postoje uzajamne obveze. Naprotiv, u cijelom okviru obveze miješanja uzajamne obveze imaju samo proizvođači biodizela (koji imaju obvezu isporuke biodizela) i proizvođači mješavina (koji imaju obvezu plaćanja cijene). Prema mišljenju Komisije Agencija za upravljanje OPPF-om stoga isplaćuje novac ne očekujući ništa zauzvrat. Stoga se isplate iz OPPF-a mogu smatrati bespovratnim sredstvima. |
| --- | --- |

(50)

Komisija je stoga potvrdila i svoj zaključak da su plaćanja koja izvršila Agencija za upravljanje OPPF-om bespovratna sredstva. Prema vladi Indonezije, ni u mjerodavnom zakonodavstvu ni u ugovorima između OPPF-a i proizvođača mješavina ne postoje uzajamne obveze. Naprotiv, u cijelom okviru obveze miješanja uzajamne obveze imaju samo proizvođači biodizela (koji imaju obvezu isporuke biodizela) i proizvođači mješavina (koji imaju obvezu plaćanja cijene). Prema mišljenju Komisije Agencija za upravljanje OPPF-om stoga isplaćuje novac ne očekujući ništa zauzvrat. Stoga se isplate iz OPPF-a mogu smatrati bespovratnim sredstvima.

| (51) | Wilmar, grupa Permata i PT Ciliandra Perkasa usto su tvrdili da Pertaminu, koja je u cijelosti u državnom vlasništvu, treba smatrati javnim tijelom. Nijedna od tih stranaka nije pružila nikakve dokaze u prilog toj tvrdnji. |
| --- | --- |

(51)

Wilmar, grupa Permata i PT Ciliandra Perkasa usto su tvrdili da Pertaminu, koja je u cijelosti u državnom vlasništvu, treba smatrati javnim tijelom. Nijedna od tih stranaka nije pružila nikakve dokaze u prilog toj tvrdnji.

| (52) | Komisija je primijetila da je, ako je Pertaminu trebalo smatrati javnim tijelom za potrebe ovog ispitnog postupka (kupnja biodizela zajedno s Agencijom za upravljanje OPPF-om), vlada Indonezije trebala istaknuti tu tvrdnju u ranoj fazi ispitnog postupka te naložiti Pertamini da surađuje i sudjeluje u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je primijetila da je, ako je Pertaminu trebalo smatrati javnim tijelom za potrebe ovog ispitnog postupka (kupnja biodizela zajedno s Agencijom za upravljanje OPPF-om), vlada Indonezije trebala istaknuti tu tvrdnju u ranoj fazi ispitnog postupka te naložiti Pertamini da surađuje i sudjeluje u ispitnom postupku.

| (53) | Osim toga, Komisija je smatrala da državno vlasništvo samo po sebi nije istovjetno pojmu „javnog tijela”. Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 55. privremene uredbe, Žalbeno tijelo WTO-a u Izvješću o antidampinškim i kompenzacijskim mjerama SAD-a (Kina) utvrdilo je da pojam „javno tijelo” znači subjekt koji „ima, obnaša ili su mu povjerene javne ovlasti” (8). Samo formalne naznake kontrole (kao što je državno vlasništvo) nisu dostatne za utvrđivanje da je riječ o javnom tijelu (9). |
| --- | --- |

(53)

Osim toga, Komisija je smatrala da državno vlasništvo samo po sebi nije istovjetno pojmu „javnog tijela”. Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 55. privremene uredbe, Žalbeno tijelo WTO-a u Izvješću o antidampinškim i kompenzacijskim mjerama SAD-a (Kina) utvrdilo je da pojam „javno tijelo” znači subjekt koji „ima, obnaša ili su mu povjerene javne ovlasti” (8). Samo formalne naznake kontrole (kao što je državno vlasništvo) nisu dostatne za utvrđivanje da je riječ o javnom tijelu (9).

8

9

| (54) | Nijedna od stranaka nije potkrijepila svoje tvrdnje objašnjenjem kako su Pertamini povjerene javne ovlasti. Komisija napominje da Pertamina, poput AKR-a, mora poštovati obveze koje proizlaze iz obveze miješanja. Međutim, ispunjavanje pravnog zahtjeva ne znači da su subjektu povjerene javne ovlasti. Osim toga, Pertamina (kao i AKR) jednostavno kupuje biodizel i nema nikakvu ulogu u isplati bespovratnih sredstava u korist proizvođača biodizela. |
| --- | --- |

(54)

Nijedna od stranaka nije potkrijepila svoje tvrdnje objašnjenjem kako su Pertamini povjerene javne ovlasti. Komisija napominje da Pertamina, poput AKR-a, mora poštovati obveze koje proizlaze iz obveze miješanja. Međutim, ispunjavanje pravnog zahtjeva ne znači da su subjektu povjerene javne ovlasti. Osim toga, Pertamina (kao i AKR) jednostavno kupuje biodizel i nema nikakvu ulogu u isplati bespovratnih sredstava u korist proizvođača biodizela.

| (55) | Naposljetku, Komisija je primijetila da se AKR, privatno društvo, mora pridržavati istih propisa i da ima iste obveze kao Pertamina. Kad bi se prihvatile tvrdnje protustranaka, Komisija ne bi imala drugog izbora nego utvrditi da je AKR javno tijelo kojemu su povjerene javne ovlasti. Međutim, u suprotnosti s vlastitim obrazloženjem, nijedna od protustranaka nije iznijela takvu tvrdnju. U biti stranke ničime ne objašnjavaju kako se njihova tvrdnja o Pertamini i OPPF-u koji zajednički nabavljaju biodizel može pomiriti s time da se taj sustav primjenjuje na AKR, koji je u privatnom vlasništvu. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(55)

Naposljetku, Komisija je primijetila da se AKR, privatno društvo, mora pridržavati istih propisa i da ima iste obveze kao Pertamina. Kad bi se prihvatile tvrdnje protustranaka, Komisija ne bi imala drugog izbora nego utvrditi da je AKR javno tijelo kojemu su povjerene javne ovlasti. Međutim, u suprotnosti s vlastitim obrazloženjem, nijedna od protustranaka nije iznijela takvu tvrdnju. U biti stranke ničime ne objašnjavaju kako se njihova tvrdnja o Pertamini i OPPF-u koji zajednički nabavljaju biodizel može pomiriti s time da se taj sustav primjenjuje na AKR, koji je u privatnom vlasništvu. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju.

| (56) | Osim toga, Wilmar je tvrdio da je, čak i kad se Pertamina ne bi smatrala javnim tijelom, vlada Indonezije proizvođačima mješavina povjerila zadaću i usmjerila ih da kupuju biodizel u ime vlade i/ili da je dobavljačima biodizela povjerila zadaću i usmjerila ih da ga prodaju proizvođačima mješavina. Wilmar nije dostavio nikakve dokaze u prilog toj tvrdnji. Iz dostupnih dokaza zapravo proizlazi da je tijekom razdoblja ispitnog postupka postojao program u kojem proizvođači mješavina i proizvođača biodizela sudjeluju dobrovoljno, u kontekstu u kojem vlada Indonezije nameće određene obveze u pogledu miješanja i financijski intervenira kako bi smanjila teret koji nastaje zbog tih obveza. |
| --- | --- |

(56)

Osim toga, Wilmar je tvrdio da je, čak i kad se Pertamina ne bi smatrala javnim tijelom, vlada Indonezije proizvođačima mješavina povjerila zadaću i usmjerila ih da kupuju biodizel u ime vlade i/ili da je dobavljačima biodizela povjerila zadaću i usmjerila ih da ga prodaju proizvođačima mješavina. Wilmar nije dostavio nikakve dokaze u prilog toj tvrdnji. Iz dostupnih dokaza zapravo proizlazi da je tijekom razdoblja ispitnog postupka postojao program u kojem proizvođači mješavina i proizvođača biodizela sudjeluju dobrovoljno, u kontekstu u kojem vlada Indonezije nameće određene obveze u pogledu miješanja i financijski intervenira kako bi smanjila teret koji nastaje zbog tih obveza.

| (57) | Komisija je napomenula da samo postojanje obveze miješanja podrazumijeva zakonsku obvezu kupnje biodizela, ali ne podrazumijeva da vlada Indonezije nabavlja biodizel na tržištu. Vlada Indonezije samo određuje postotak PME-a koji se miješa s mineralnim dizelom. Vlada Indonezije ne nabavlja PME niti ga namjerava nabavljati. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je napomenula da samo postojanje obveze miješanja podrazumijeva zakonsku obvezu kupnje biodizela, ali ne podrazumijeva da vlada Indonezije nabavlja biodizel na tržištu. Vlada Indonezije samo određuje postotak PME-a koji se miješa s mineralnim dizelom. Vlada Indonezije ne nabavlja PME niti ga namjerava nabavljati.

| (58) | Stoga je Komisija odbacila i tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(58)

Stoga je Komisija odbacila i tu tvrdnju.

3.1.2.   Korist

Korist

| (59) | Svi proizvođači izvoznici tvrde da čak i kad bi Komisija bila u pravu da sredstva iz OPPF-a treba smatrati bespovratnim sredstvima, ona griješi kad smatra da postoji korist. |
| --- | --- |

(59)

Svi proizvođači izvoznici tvrde da čak i kad bi Komisija bila u pravu da sredstva iz OPPF-a treba smatrati bespovratnim sredstvima, ona griješi kad smatra da postoji korist.

| (60) | Ukratko, proizvođači izvoznici tvrde da zbog toga što se OPPF financira isključivo izvoznom pristojbom koju, među ostalima, plaćaju proizvođači biodizela, potonji ne ostvaruju korist jer više uplaćuju u fond nego što im se iz njega vraća. Prema tvrdnjama proizvođača izvoznika OPPF se financira privatnim sredstvima te je Komisija stoga trebala odbiti iznose plaćene OPPF-u na razini grupe. Uz to, proizvođači izvoznici tvrdili su da je Komisija trebala odbiti iznos pristojbe plaćene na izvoz svakog proizvoda za koji je propisana, a ne samo iznos pristojbe plaćene na izvoz biodizela. |
| --- | --- |

(60)

Ukratko, proizvođači izvoznici tvrde da zbog toga što se OPPF financira isključivo izvoznom pristojbom koju, među ostalima, plaćaju proizvođači biodizela, potonji ne ostvaruju korist jer više uplaćuju u fond nego što im se iz njega vraća. Prema tvrdnjama proizvođača izvoznika OPPF se financira privatnim sredstvima te je Komisija stoga trebala odbiti iznose plaćene OPPF-u na razini grupe. Uz to, proizvođači izvoznici tvrdili su da je Komisija trebala odbiti iznos pristojbe plaćene na izvoz svakog proizvoda za koji je propisana, a ne samo iznos pristojbe plaćene na izvoz biodizela.

| (61) | Zbog razloga navedenih u nastavku Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. |
| --- | --- |

(61)

Zbog razloga navedenih u nastavku Komisija se nije složila s tom tvrdnjom.

| (62) | Prvo, Komisija je primijetila da su sva društva uključena u vrijednosni lanac sirovog palmina ulja, uključujući proizvođače biodizela, obvezna plaćati pristojbu na temelju propisa. Kao i u pogledu općeg oporezivanja, poduzetnici koji djeluju u lancu vrijednosti sirovog palmina ulja nemaju nikakvu slobodu odlučivanja o uplati doprinosa OPPF-u, pa stoga nije primjereno tvrditi da je potonji financiran iz privatnih izvora. Naprotiv, OPPF se financira uobičajenim fiskalnim i poreznim mjerama vlade Indonezije. Vlada Indonezije zapravo nije dostavila nikakve dokaze koji bi pokazali da su prihodi prikupljeni na ime izvozne pristojbe izravno uplaćeni na poseban račun OPPF, umjesto u proračun opće države. Stoga bi odbiti izvozne pristojbe koje plaćaju proizvođači biodizela pri utvrđivanju postojanje koristi bilo jednako neprimjereno kao i odbiti sve poreze koje plaćaju korisnici. |
| --- | --- |

(62)

Prvo, Komisija je primijetila da su sva društva uključena u vrijednosni lanac sirovog palmina ulja, uključujući proizvođače biodizela, obvezna plaćati pristojbu na temelju propisa. Kao i u pogledu općeg oporezivanja, poduzetnici koji djeluju u lancu vrijednosti sirovog palmina ulja nemaju nikakvu slobodu odlučivanja o uplati doprinosa OPPF-u, pa stoga nije primjereno tvrditi da je potonji financiran iz privatnih izvora. Naprotiv, OPPF se financira uobičajenim fiskalnim i poreznim mjerama vlade Indonezije. Vlada Indonezije zapravo nije dostavila nikakve dokaze koji bi pokazali da su prihodi prikupljeni na ime izvozne pristojbe izravno uplaćeni na poseban račun OPPF, umjesto u proračun opće države. Stoga bi odbiti izvozne pristojbe koje plaćaju proizvođači biodizela pri utvrđivanju postojanje koristi bilo jednako neprimjereno kao i odbiti sve poreze koje plaćaju korisnici.

| (63) | Drugo, Komisija je primijetila da je u svakom slučaju navod da su proizvođači biodizela uplatili u OPPF više nego što im je iz njega vraćeno činjenično pogrešan. Ta se tvrdnja zapravo temelji na ukupnoj izvoznoj pristojbi koja se plaća na razini grupe i za sve proizvode za koje je propisana izvozna pristojba. Međutim, uzimajući u obzir samo pristojbu koju su proizvođači izvoznici platili (pojedinačno, a ne njihova grupa) na biodizel, iznosi koji se uplaćuju u OPPF niži su od iznosa primljenih bespovratnih sredstava iz OPPF-a. |
| --- | --- |

(63)

Drugo, Komisija je primijetila da je u svakom slučaju navod da su proizvođači biodizela uplatili u OPPF više nego što im je iz njega vraćeno činjenično pogrešan. Ta se tvrdnja zapravo temelji na ukupnoj izvoznoj pristojbi koja se plaća na razini grupe i za sve proizvode za koje je propisana izvozna pristojba. Međutim, uzimajući u obzir samo pristojbu koju su proizvođači izvoznici platili (pojedinačno, a ne njihova grupa) na biodizel, iznosi koji se uplaćuju u OPPF niži su od iznosa primljenih bespovratnih sredstava iz OPPF-a.

| (64) | Vlada Indonezije i proizvođači izvoznici Wilmar, grupa Permata i PT Ciliandra Perkasa uz to su tvrdili da je Komisija pogrešno utvrdila da program donosi korist proizvođačima biodizela. To obrazlažu time da bi bez plaćanja iz OPPF-a proizvođači mješavina bili prisiljeni kupovati biodizel po referentnoj cijeni za biodizel. Proizvođači biodizela bi prema tome primili isti iznos novca koji ionako primaju i stoga ne bi bili „u boljem položaju” nego što bi inače bili. |
| --- | --- |

(64)

Vlada Indonezije i proizvođači izvoznici Wilmar, grupa Permata i PT Ciliandra Perkasa uz to su tvrdili da je Komisija pogrešno utvrdila da program donosi korist proizvođačima biodizela. To obrazlažu time da bi bez plaćanja iz OPPF-a proizvođači mješavina bili prisiljeni kupovati biodizel po referentnoj cijeni za biodizel. Proizvođači biodizela bi prema tome primili isti iznos novca koji ionako primaju i stoga ne bi bili „u boljem položaju” nego što bi inače bili.

| (65) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Komisija je zaključila da to da bi proizvođači mješavina plaćali referentnu cijenu za biodizel nije odgovarajuća alternativna hipotetska situacija. Poticanje uporabe biodizela u Indoneziji (za razliku od uporabe mineralnog dizela) jedan je od ciljeva politike OPPF-a i sama svrha obveze miješanja. Budući da je cijena mineralnog dizela obično niža od cijene biodizela, vlada Indonezije intervenira kako bi proizvođačima biodizela olakšala njegovu prodaju. Ta plaćanja istodobno doprinose ispunjenju obveznih zahtjeva u pogledu miješanja. Samo postojanje programa OPPF pokazuje da se referentna cijena za biodizel, koja se upotrebljava za nadoplaćivanje transakcija između društava Pertamina/AKR i proizvođača biodizela, ne bi mogla održavati u uobičajenim tržišnim uvjetima. Stoga proizvođači mješavina bez obveze miješanja ne bi uopće imali poticaj za kupnju biodizela. Bez OPPF-a i plaćanja iz njega biodizel se ne bi prodavao na domaćem tržištu. Proizvođači biodizela morali bi se na tržištu natjecati s proizvođačima mineralnog dizela. Bez OPPF-a i programa koji je uspostavila vlada Indonezije proizvođači biodizela ne bi primili dodatna sredstva do razine referentne cijene za biodizel koju je odredila vlada Indonezije. |
| --- | --- |

(65)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Komisija je zaključila da to da bi proizvođači mješavina plaćali referentnu cijenu za biodizel nije odgovarajuća alternativna hipotetska situacija. Poticanje uporabe biodizela u Indoneziji (za razliku od uporabe mineralnog dizela) jedan je od ciljeva politike OPPF-a i sama svrha obveze miješanja. Budući da je cijena mineralnog dizela obično niža od cijene biodizela, vlada Indonezije intervenira kako bi proizvođačima biodizela olakšala njegovu prodaju. Ta plaćanja istodobno doprinose ispunjenju obveznih zahtjeva u pogledu miješanja. Samo postojanje programa OPPF pokazuje da se referentna cijena za biodizel, koja se upotrebljava za nadoplaćivanje transakcija između društava Pertamina/AKR i proizvođača biodizela, ne bi mogla održavati u uobičajenim tržišnim uvjetima. Stoga proizvođači mješavina bez obveze miješanja ne bi uopće imali poticaj za kupnju biodizela. Bez OPPF-a i plaćanja iz njega biodizel se ne bi prodavao na domaćem tržištu. Proizvođači biodizela morali bi se na tržištu natjecati s proizvođačima mineralnog dizela. Bez OPPF-a i programa koji je uspostavila vlada Indonezije proizvođači biodizela ne bi primili dodatna sredstva do razine referentne cijene za biodizel koju je odredila vlada Indonezije.

| (66) | Prema mišljenju Komisije, u odgovarajućoj alternativnoj hipotetskoj situaciji proizvođači biodizela bili bi u lošijem položaju nego tijekom i nakon razdoblja ispitnog postupka. Obveza miješanja proizvođačima biodizela omogućuje predvidljiv i pouzdan izvor prihoda zbog zajamčene prodaje. Osim toga, ukupne prihode od domaće prodaje, tj. iznos koji su platili proizvođači mješavina, uvećane za bespovratna sredstva koja je isplatio OPPF, unaprijed određuje vlada Indonezije, čime su dobavljači biodizela zaštićeni od uobičajenih fluktuacija cijena s kojima bi se inače suočavali na slobodnom tržištu, kad bi ono postojalo. |
| --- | --- |

(66)

Prema mišljenju Komisije, u odgovarajućoj alternativnoj hipotetskoj situaciji proizvođači biodizela bili bi u lošijem položaju nego tijekom i nakon razdoblja ispitnog postupka. Obveza miješanja proizvođačima biodizela omogućuje predvidljiv i pouzdan izvor prihoda zbog zajamčene prodaje. Osim toga, ukupne prihode od domaće prodaje, tj. iznos koji su platili proizvođači mješavina, uvećane za bespovratna sredstva koja je isplatio OPPF, unaprijed određuje vlada Indonezije, čime su dobavljači biodizela zaštićeni od uobičajenih fluktuacija cijena s kojima bi se inače suočavali na slobodnom tržištu, kad bi ono postojalo.

| (67) | U tom pogledu Komisija smatra i da izračun referentne cijene za biodizel plaćen neovisnim dobavljačima ne odražava potražnju i ponudu u uobičajenim tržišnim uvjetima bez državne intervencije. Pertamina je zapravo, neovisno o tome je li ostvarila korist, odbijala plaćati biodizel po referentnoj cijeni, nego je prihvaćala samo nižu cijenu. Taj je nalaz potvrdila i vlada Indonezije tijekom posjeta radi provjere kada je objasnila da bi u slučaju kupnje biodizela po referentnoj cijeni za biodizel Pertamina bila na gubitku. Ta je tvrdnja ukazala na to da bi u nenarušenim tržišnim uvjetima tržišna cijena biodizela bila znatno niža od referentne cijene za biodizel koju trenutačno određuje vlada Indonezije. |
| --- | --- |

(67)

U tom pogledu Komisija smatra i da izračun referentne cijene za biodizel plaćen neovisnim dobavljačima ne odražava potražnju i ponudu u uobičajenim tržišnim uvjetima bez državne intervencije. Pertamina je zapravo, neovisno o tome je li ostvarila korist, odbijala plaćati biodizel po referentnoj cijeni, nego je prihvaćala samo nižu cijenu. Taj je nalaz potvrdila i vlada Indonezije tijekom posjeta radi provjere kada je objasnila da bi u slučaju kupnje biodizela po referentnoj cijeni za biodizel Pertamina bila na gubitku. Ta je tvrdnja ukazala na to da bi u nenarušenim tržišnim uvjetima tržišna cijena biodizela bila znatno niža od referentne cijene za biodizel koju trenutačno određuje vlada Indonezije.

| (68) | Komisija je na temelju tvrdnje vlade Indonezije zaključila da nijedan kupac, kao ni Pertamina, ne bi mogao poslovati uz dobit kad bi cijena biodizela bila referentna cijena koju je odredila vlada Indonezije. Prema tome biodizel se ne bi prodavao u Indoneziji niti bi proizvođači biodizela ostvarivali prihode, ili bi cijene biodizela bile niže od razine koju je odredila vlada Indonezije. Budući da je u Indoneziji vlada utvrđuje i primjenjuje obvezu miješanja (vidjeti uvodne izjave 49. i 50. privremene uredbe), vrlo je malo vjerojatno da će se prvi scenarij ostvariti. Stoga je Komisija smatrala da bi bez ovdje analiziranog programa najvjerojatnija alternativna hipotetska situacija bila da bi cijene biodizela bile niže. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je na temelju tvrdnje vlade Indonezije zaključila da nijedan kupac, kao ni Pertamina, ne bi mogao poslovati uz dobit kad bi cijena biodizela bila referentna cijena koju je odredila vlada Indonezije. Prema tome biodizel se ne bi prodavao u Indoneziji niti bi proizvođači biodizela ostvarivali prihode, ili bi cijene biodizela bile niže od razine koju je odredila vlada Indonezije. Budući da je u Indoneziji vlada utvrđuje i primjenjuje obvezu miješanja (vidjeti uvodne izjave 49. i 50. privremene uredbe), vrlo je malo vjerojatno da će se prvi scenarij ostvariti. Stoga je Komisija smatrala da bi bez ovdje analiziranog programa najvjerojatnija alternativna hipotetska situacija bila da bi cijene biodizela bile niže.

| (69) | Osim toga, Komisija je navela da referentne cijene koje je vlada Indonezije primjenjivala za određivanje iznosa bespovratnih sredstava koje je isplatio OPPF nisu naznaka tržišne cijene jer se formula za izračun ne temelji na nenarušenim tržišnim okolnostima. Naime, s jedne strane narušeno je cjelokupno tržište, naviše i naniže, koje stoga ne može predstavljati uobičajenu, konkurentnu i tržišnu situaciju. S druge strane, Komisija je smatrala da je iznos troškova prerade koje je izračunala vlada Indonezije u okviru formule primijenjene za izračun referentne cijene za biodizel (prosječna domaća cijena za sirovo palmino ulje i naknada za preradu u iznosu od 100 USD po toni dodane vrijednosti) pretjeran. Komisija je provjerila stvarne troškove prerade nekih proizvođača izvoznika i primijetila da se u izračunu vlade Indonezije ti troškovi precjenjuju. Ti stvarni troškovi prerade u prosjeku su iznosili od 60 do 80 USD po toni tijekom razdoblja ispitnog postupka (10). |
| --- | --- |

(69)

Osim toga, Komisija je navela da referentne cijene koje je vlada Indonezije primjenjivala za određivanje iznosa bespovratnih sredstava koje je isplatio OPPF nisu naznaka tržišne cijene jer se formula za izračun ne temelji na nenarušenim tržišnim okolnostima. Naime, s jedne strane narušeno je cjelokupno tržište, naviše i naniže, koje stoga ne može predstavljati uobičajenu, konkurentnu i tržišnu situaciju. S druge strane, Komisija je smatrala da je iznos troškova prerade koje je izračunala vlada Indonezije u okviru formule primijenjene za izračun referentne cijene za biodizel (prosječna domaća cijena za sirovo palmino ulje i naknada za preradu u iznosu od 100 USD po toni dodane vrijednosti) pretjeran. Komisija je provjerila stvarne troškove prerade nekih proizvođača izvoznika i primijetila da se u izračunu vlade Indonezije ti troškovi precjenjuju. Ti stvarni troškovi prerade u prosjeku su iznosili od 60 do 80 USD po toni tijekom razdoblja ispitnog postupka (10).

10

| (70) | Stoga, čak i kad bi Komisija prihvatila tvrdnju da su kombinirana plaćanja proizvođača mješavina i iz OPPF-a plaćanje cijene biodizela, što ona ne prihvaća, Komisija bi ipak morala zaključiti da je „cijena” koja se plaća dobavljačima biodizela pretjerana. |
| --- | --- |

(70)

Stoga, čak i kad bi Komisija prihvatila tvrdnju da su kombinirana plaćanja proizvođača mješavina i iz OPPF-a plaćanje cijene biodizela, što ona ne prihvaća, Komisija bi ipak morala zaključiti da je „cijena” koja se plaća dobavljačima biodizela pretjerana.

| (71) | Stoga je Komisija zaključila da postojanje programa proizvođače biodizela stavlja u povoljniji položaj od onog u kojem bi inače bili te im stoga donosi korist. |
| --- | --- |

(71)

Stoga je Komisija zaključila da postojanje programa proizvođače biodizela stavlja u povoljniji položaj od onog u kojem bi inače bili te im stoga donosi korist.

| (72) | Vlada Indonezije i svi proizvođači izvoznici tvrdili su i da će, čak i ako postoji, korist u potpunosti prijeći na proizvođače mješavina (Pertaminu i AKR). Objašnjenje bi bilo da proizvođači biodizela navodno postižu tržišnu cijenu biodizela, dok proizvođači mješavina imaju korist od kupnje po nižoj cijeni (tj. referentnoj cijeni mineralnog dizela). |
| --- | --- |

(72)

Vlada Indonezije i svi proizvođači izvoznici tvrdili su i da će, čak i ako postoji, korist u potpunosti prijeći na proizvođače mješavina (Pertaminu i AKR). Objašnjenje bi bilo da proizvođači biodizela navodno postižu tržišnu cijenu biodizela, dok proizvođači mješavina imaju korist od kupnje po nižoj cijeni (tj. referentnoj cijeni mineralnog dizela).

| (73) | Komisija se ne slaže s tom tvrdnjom. Kao što je već navedeno u uvodnim izjavama od 195. do 201. privremene uredbe i objašnjeno u uvodnoj izjavi 67., Komisija smatra da u Indoneziji ne postoji stvarna tržišna cijena biodizela jer vlada Indonezije uređuje i narušava cijeli vrijednosni lanac od sirovog palmina ulja do biodizela. U svakom slučaju, Komisija je napomenula da je jedina cijena koja postoji na tržištu ona koju su plaćali proizvođači mješavina (odnosno, referentna cijena mineralnog dizela). |
| --- | --- |

(73)

Komisija se ne slaže s tom tvrdnjom. Kao što je već navedeno u uvodnim izjavama od 195. do 201. privremene uredbe i objašnjeno u uvodnoj izjavi 67., Komisija smatra da u Indoneziji ne postoji stvarna tržišna cijena biodizela jer vlada Indonezije uređuje i narušava cijeli vrijednosni lanac od sirovog palmina ulja do biodizela. U svakom slučaju, Komisija je napomenula da je jedina cijena koja postoji na tržištu ona koju su plaćali proizvođači mješavina (odnosno, referentna cijena mineralnog dizela).

| (74) | U pogledu tvrdnje da korist u okviru programa ostvaruju proizvođači mješavina koji u konačnici plaćaju nižu cijenu za biodizel koji kupuju, Komisija je napomenula da pitanje ostvaruju li Pertamina ili i. AKR korist od navedenog programa ne ulazi u okvir ovog ispitnog postupka jer oni nisu proizvođači izvoznici dotičnog proizvoda. |
| --- | --- |

(74)

U pogledu tvrdnje da korist u okviru programa ostvaruju proizvođači mješavina koji u konačnici plaćaju nižu cijenu za biodizel koji kupuju, Komisija je napomenula da pitanje ostvaruju li Pertamina ili i. AKR korist od navedenog programa ne ulazi u okvir ovog ispitnog postupka jer oni nisu proizvođači izvoznici dotičnog proizvoda.

| (75) | Nakon konačne objave, vlada Indonezije, PT Ciliandra Perkasa, grupa Permata i Wilmar tvrdili su da je Komisija pogrešno utvrdila da OPPF proizvođačima biodizela donosi korist jer:






  (a) | alternativna hipotetska situacija koju je utvrdila Komisija netočna je u mjeri u kojoj je utvrđeno da bi bez OPPF-a proizvođači biodizela morali prihvaćati nižu cijenu za svoj biodizel. Prema vladi Indonezije, kad ne bi bilo OPPF-a i kad ne bi postojala zakonska obveza proizvođača da prodaju biodizel na domaćem tržištu, proizvođači biodizela jednostavno bi maksimizirali svoju dobit i prodavali na izvoznom tržištu; i, |
| --- | --- | --- |

(75)

Nakon konačne objave, vlada Indonezije, PT Ciliandra Perkasa, grupa Permata i Wilmar tvrdili su da je Komisija pogrešno utvrdila da OPPF proizvođačima biodizela donosi korist jer:

(a)

alternativna hipotetska situacija koju je utvrdila Komisija netočna je u mjeri u kojoj je utvrđeno da bi bez OPPF-a proizvođači biodizela morali prihvaćati nižu cijenu za svoj biodizel. Prema vladi Indonezije, kad ne bi bilo OPPF-a i kad ne bi postojala zakonska obveza proizvođača da prodaju biodizel na domaćem tržištu, proizvođači biodizela jednostavno bi maksimizirali svoju dobit i prodavali na izvoznom tržištu; i,

| (b) | trošak prerade koje je vlada Indonezije upotrijebila u formuli za izračun referentne cijene za biodizel nje pretjeran jer se njima uzimaju u obzir troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit. |
| --- | --- |

(b)

trošak prerade koje je vlada Indonezije upotrijebila u formuli za izračun referentne cijene za biodizel nje pretjeran jer se njima uzimaju u obzir troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit.

| (76) | Komisija je razmotrila alternativnu hipotetsku situaciju navedenu u konačnoj objavi i navedenu u uvodnoj izjavi 65. Komisija, međutim, smatra da tvrdnja vlade Indonezije dodatno potvrđuje da OPPF proizvođačima biodizela donosi korist. Argument vlade Indonezije temelji se na dva glavna elementa: 1. proizvođači biodizela nemaju pravnu obvezu prodavati biodizel na domaćem tržištu; i 2. proizvođači biodizela razumni su gospodarski subjekti koji nastoje povećati svoju dobit. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je razmotrila alternativnu hipotetsku situaciju navedenu u konačnoj objavi i navedenu u uvodnoj izjavi 65. Komisija, međutim, smatra da tvrdnja vlade Indonezije dodatno potvrđuje da OPPF proizvođačima biodizela donosi korist. Argument vlade Indonezije temelji se na dva glavna elementa: 1. proizvođači biodizela nemaju pravnu obvezu prodavati biodizel na domaćem tržištu; i 2. proizvođači biodizela razumni su gospodarski subjekti koji nastoje povećati svoju dobit.

| (77) | Komisija nije osporila ta dva elementa koje je iznijela vlada Indonezije. Prema mišljenju Komisije, činjenica da bez ikakve zakonske obveze razumni gospodarski subjekti kao što su proizvođači biodizela odlučuju sudjelovati u programu OPPF empirijski je i neosporiv dokaz da je to najbolja opcija za njihovo poslovanje. |
| --- | --- |

(77)

Komisija nije osporila ta dva elementa koje je iznijela vlada Indonezije. Prema mišljenju Komisije, činjenica da bez ikakve zakonske obveze razumni gospodarski subjekti kao što su proizvođači biodizela odlučuju sudjelovati u programu OPPF empirijski je i neosporiv dokaz da je to najbolja opcija za njihovo poslovanje.

| (78) | Ako je „proizvođačima biodizela u privatnom vlasništvu (od kojih su mnogi dio multinacionalnih grupa) cilj najveća moguća profitabilnost” (11), kako je vlada Indonezije tvrdila, a Komisija nije imala razloga osporiti tu tvrdnju, to znači da im je sudjelovanje u programu OPPF-a najprofitabilniji dostupan način poslovanja. Stoga bi proizvođači biodizela u svakoj alternativnoj hipotetskoj situaciji bili u lošijem položaju, inače bi razumni gospodarski subjekt na kojega se ne primjenjuju nikakva zakonska ograničenja odabrao profitabilniju mogućnost. |
| --- | --- |

(78)

Ako je „proizvođačima biodizela u privatnom vlasništvu (od kojih su mnogi dio multinacionalnih grupa) cilj najveća moguća profitabilnost” (11), kako je vlada Indonezije tvrdila, a Komisija nije imala razloga osporiti tu tvrdnju, to znači da im je sudjelovanje u programu OPPF-a najprofitabilniji dostupan način poslovanja. Stoga bi proizvođači biodizela u svakoj alternativnoj hipotetskoj situaciji bili u lošijem položaju, inače bi razumni gospodarski subjekt na kojega se ne primjenjuju nikakva zakonska ograničenja odabrao profitabilniju mogućnost.

11

| (79) | Komisija je stoga zaključila da su proizvođači biodizela u okviru tog programa u boljem položaju, neovisno o alternativnoj hipotetskoj situaciji. Komisija je stoga potvrdila svoj zaključak da OPPF proizvođačima biodizela donosi korist. |
| --- | --- |

(79)

Komisija je stoga zaključila da su proizvođači biodizela u okviru tog programa u boljem položaju, neovisno o alternativnoj hipotetskoj situaciji. Komisija je stoga potvrdila svoj zaključak da OPPF proizvođačima biodizela donosi korist.

| (80) | U pogledu tvrdnje vlade Indonezije da troškovi prerade primijenjeni u formuli za izračun referentne cijene za biodizel nisu pretjerani, Komisija je napomenula da je smatrala da su plaćanja proizvođačima biodizela iz OPPF-a bespovratna sredstva i da nisu dio naknade za kupnju biodizela. Prema mišljenju Komisije za utvrđivanje postojanja koristi nije relevantno jesu li ti troškovi prerade pretjerani. |
| --- | --- |

(80)

U pogledu tvrdnje vlade Indonezije da troškovi prerade primijenjeni u formuli za izračun referentne cijene za biodizel nisu pretjerani, Komisija je napomenula da je smatrala da su plaćanja proizvođačima biodizela iz OPPF-a bespovratna sredstva i da nisu dio naknade za kupnju biodizela. Prema mišljenju Komisije za utvrđivanje postojanja koristi nije relevantno jesu li ti troškovi prerade pretjerani.

| (81) | U svakom slučaju, čak i kad bi Komisija slijedila logiku vlade Indonezije da u ovom slučaju nema koristi jer su plaćanja iz OPPF-a naknada za kupnju biodizela, Komisija je primijetila da se iznos troškova prerade ne mijenja redovito i da je od 21. ožujka 2016. utvrđen na 100 USD/tona. Komisija je potvrdila da je vlada Indonezije tijekom posjeta radi provjere tvrdila da se troškovi prerade preispituju svake godine. Komisija je, međutim, smatrala da rezultat takvog postupka preispitivanja ne odražava stvarno stanje na tržištu jer je iznos troškova prerade viši od stvarnih troškova koje snose proizvođači biodizela, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 69. |
| --- | --- |

(81)

U svakom slučaju, čak i kad bi Komisija slijedila logiku vlade Indonezije da u ovom slučaju nema koristi jer su plaćanja iz OPPF-a naknada za kupnju biodizela, Komisija je primijetila da se iznos troškova prerade ne mijenja redovito i da je od 21. ožujka 2016. utvrđen na 100 USD/tona. Komisija je potvrdila da je vlada Indonezije tijekom posjeta radi provjere tvrdila da se troškovi prerade preispituju svake godine. Komisija je, međutim, smatrala da rezultat takvog postupka preispitivanja ne odražava stvarno stanje na tržištu jer je iznos troškova prerade viši od stvarnih troškova koje snose proizvođači biodizela, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 69.

| (82) | Vlada Indonezije je usto tvrdila da je smatrala da je raspon troškova prerade koji je prikupila Komisija nereprezentativan. U odnosu na to Komisija je prvo primijetila da vlada Indonezije nije dostavila nikakve činjenične dokaze kojima bi potkrijepila svoju tvrdnju. Drugo, Komisija je primijetila da je te troškove provjerila tijekom posjeta radi provjere provedenih u prostorijama nekih od proizvođača biodizela. Radi jasnoće, za izračun tih troškova Komisija je umanjila vrijednost glicerina koji nastaje u postupku rafiniranja sirovog palmina ulja u biodizel (12). |
| --- | --- |

(82)

Vlada Indonezije je usto tvrdila da je smatrala da je raspon troškova prerade koji je prikupila Komisija nereprezentativan. U odnosu na to Komisija je prvo primijetila da vlada Indonezije nije dostavila nikakve činjenične dokaze kojima bi potkrijepila svoju tvrdnju. Drugo, Komisija je primijetila da je te troškove provjerila tijekom posjeta radi provjere provedenih u prostorijama nekih od proizvođača biodizela. Radi jasnoće, za izračun tih troškova Komisija je umanjila vrijednost glicerina koji nastaje u postupku rafiniranja sirovog palmina ulja u biodizel (12).

12

| (83) | S obzirom na prethodno navedeno, čak i kad bi Komisija prihvatila tvrdnju vlade Indonezije da su plaćanja iz OPPF-a naknada za kupnju biodizela, što ona ne prihvaća, proizvođači biodizela bi i u tom slučaju ostvarivali korist. Čak i kad obveza miješanja ne bi postojala, proizvođači biodizela ne bi primili punu naknadu koju osigurava OPPF. |
| --- | --- |

(83)

S obzirom na prethodno navedeno, čak i kad bi Komisija prihvatila tvrdnju vlade Indonezije da su plaćanja iz OPPF-a naknada za kupnju biodizela, što ona ne prihvaća, proizvođači biodizela bi i u tom slučaju ostvarivali korist. Čak i kad obveza miješanja ne bi postojala, proizvođači biodizela ne bi primili punu naknadu koju osigurava OPPF.

| (84) | Wilmar dodatno tvrdi da referentna cijena utvrđena za domaći indonezijski biodizel odražava i blisko prati nenarušenu tržišnu dinamiku. Komisija je primijetila da je indonezijsko domaće tržište biodizela u potpunosti regulirano, od cijene sirovog palmina ulja do cijene biodizela i potražnje za njim. Dobavljači biodizela moraju prodavati određene količine po određenoj cijeni, izračunanoj u skladu s unaprijed utvrđenom formulom i utemeljenoj na elementima koji nisu u skladu s tržišnom stvarnošću. Komisija stoga ostaje pri zaključku da referentna cijena koju je utvrdila vlada Indonezije ne odražava cijenu u nenarušenim tržišnim uvjetima. Konkretno, razlog za to je da Komisija smatra da je jedina približna zamjena za nenarušenu domaću tržišnu cijenu ona koju plaćaju proizvođači mješavina. Tvrdnja je stoga odbačena. |
| --- | --- |

(84)

Wilmar dodatno tvrdi da referentna cijena utvrđena za domaći indonezijski biodizel odražava i blisko prati nenarušenu tržišnu dinamiku. Komisija je primijetila da je indonezijsko domaće tržište biodizela u potpunosti regulirano, od cijene sirovog palmina ulja do cijene biodizela i potražnje za njim. Dobavljači biodizela moraju prodavati određene količine po određenoj cijeni, izračunanoj u skladu s unaprijed utvrđenom formulom i utemeljenoj na elementima koji nisu u skladu s tržišnom stvarnošću. Komisija stoga ostaje pri zaključku da referentna cijena koju je utvrdila vlada Indonezije ne odražava cijenu u nenarušenim tržišnim uvjetima. Konkretno, razlog za to je da Komisija smatra da je jedina približna zamjena za nenarušenu domaću tržišnu cijenu ona koju plaćaju proizvođači mješavina. Tvrdnja je stoga odbačena.

| (85) | Nakon konačne objave, vlada Indonezije i Wilmar tvrdili su da je Komisija pogriješila kad je utvrdila da je nebitno da OPPF donosi korist i proizvođačima mješavina. Vlada Indonezije to objašnjava time da je sama činjenica da je OPPF osmišljen tako da donosi korist i. proizvođačima mješavina znači da ne može biti riječi o bespovratnim sredstvima |
| --- | --- |

(85)

Nakon konačne objave, vlada Indonezije i Wilmar tvrdili su da je Komisija pogriješila kad je utvrdila da je nebitno da OPPF donosi korist i proizvođačima mješavina. Vlada Indonezije to objašnjava time da je sama činjenica da je OPPF osmišljen tako da donosi korist i. proizvođačima mješavina znači da ne može biti riječi o bespovratnim sredstvima

| (86) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 64. do 74., Komisija je smatrala da je pitanje je li predmetni program donio korist proizvođačima mješavina nebitno za potrebe ovog ispitnog postupka. Neosporno je da OPPF osigurava bespovratna sredstva u korist proizvođača biodizela, koja bez tog programa ne bi bila osigurana. Tvrdnja je stoga odbačena. |
| --- | --- |

(86)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 64. do 74., Komisija je smatrala da je pitanje je li predmetni program donio korist proizvođačima mješavina nebitno za potrebe ovog ispitnog postupka. Neosporno je da OPPF osigurava bespovratna sredstva u korist proizvođača biodizela, koja bez tog programa ne bi bila osigurana. Tvrdnja je stoga odbačena.

3.1.3.   Metodologija izračuna ukupnog iznosa koristi

Metodologija izračuna ukupnog iznosa koristi

| (87) | Svi proizvođači izvoznici tvrdili su da je Komisija pogriješila pri izračunu iznosa koristi koje su ostvarili proizvođači izvoznici jer je uključila iznos novca koji je OPPF isplatio kao nadoknadu troškova prijevoza. Proizvođači izvoznici smatraju da je taj novac samo nadoknada već nastalih troškova te stoga ne čini korist. Osim toga, jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da se ti troškovi smatraju prihvatljivima za program subvencija te se stoga moraju isključiti u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Svi proizvođači izvoznici tvrdili su da je Komisija pogriješila pri izračunu iznosa koristi koje su ostvarili proizvođači izvoznici jer je uključila iznos novca koji je OPPF isplatio kao nadoknadu troškova prijevoza. Proizvođači izvoznici smatraju da je taj novac samo nadoknada već nastalih troškova te stoga ne čini korist. Osim toga, jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da se ti troškovi smatraju prihvatljivima za program subvencija te se stoga moraju isključiti u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) osnovne uredbe.

| (88) | Zbog razloga navedenih u nastavku Komisija se nije složila s tom tvrdnjom jer ne smatra da su troškovi prijevoza za proizvođače biodizela nastali kao „naknada za podnošenje zahtjeva ili druge nastale troškove potrebne radi ispunjavanja uvjeta za dobivanje subvencije ili radi dobivanja subvencije”. |
| --- | --- |

(88)

Zbog razloga navedenih u nastavku Komisija se nije složila s tom tvrdnjom jer ne smatra da su troškovi prijevoza za proizvođače biodizela nastali kao „naknada za podnošenje zahtjeva ili druge nastale troškove potrebne radi ispunjavanja uvjeta za dobivanje subvencije ili radi dobivanja subvencije”.

| (89) | Prvo, Komisija je primijetila da se u Smjernicama za izračun iznosa subvencije u ispitnom postupku za kompenzacijske pristojbe (dalje u tekstu „Smjernice”) pojašnjava da su „jedine naknade ili troškovi koji se obično mogu odbiti oni plaćeni izravno državi u razdoblju ispitnog postupka. Mora se dokazati da je takvo plaćanje obvezno za primanje subvencije. Stoga se plaćanja privatnim strankama, npr. odvjetnicima, računovođama, isplaćena pri podnošenju zahtjeva za subvencije, ne mogu računati kao odbitak” (13). |
| --- | --- |

(89)

Prvo, Komisija je primijetila da se u Smjernicama za izračun iznosa subvencije u ispitnom postupku za kompenzacijske pristojbe (dalje u tekstu „Smjernice”) pojašnjava da su „jedine naknade ili troškovi koji se obično mogu odbiti oni plaćeni izravno državi u razdoblju ispitnog postupka. Mora se dokazati da je takvo plaćanje obvezno za primanje subvencije. Stoga se plaćanja privatnim strankama, npr. odvjetnicima, računovođama, isplaćena pri podnošenju zahtjeva za subvencije, ne mogu računati kao odbitak” (13).

Mora se dokazati da je takvo plaćanje obvezno za primanje subvencije.

13

| (90) | Suprotno onome što je propisano u Smjernicama, navedeni troškovi prijevoza ne plaćaju se izravno vladi Indonezije nego privatnim društvima. Proizvođač izvoznik nije ni objasnio zbog čega su ti troškovi prijevoza „obvezni” za primitak subvencije. |
| --- | --- |

(90)

Suprotno onome što je propisano u Smjernicama, navedeni troškovi prijevoza ne plaćaju se izravno vladi Indonezije nego privatnim društvima. Proizvođač izvoznik nije ni objasnio zbog čega su ti troškovi prijevoza „obvezni” za primitak subvencije.

| (91) | Drugo, Komisija smatra da su troškovi prijevoza zapravo troškovi koje proizvođači biodizela uobičajeno snose u svojim poslovnim transakcijama s proizvođačima mješavina. Troškovi prijevoza bili bi obično dio nabavne cijene/ugovora te Komisija stoga ne vidjeti nikakvo objektivno opravdanje za njihovu nadoknadu. Prema tome, iznos novca koji je isplatio OPPF kao nadoknadu troškova prijevoza čini korist. |
| --- | --- |

(91)

Drugo, Komisija smatra da su troškovi prijevoza zapravo troškovi koje proizvođači biodizela uobičajeno snose u svojim poslovnim transakcijama s proizvođačima mješavina. Troškovi prijevoza bili bi obično dio nabavne cijene/ugovora te Komisija stoga ne vidjeti nikakvo objektivno opravdanje za njihovu nadoknadu. Prema tome, iznos novca koji je isplatio OPPF kao nadoknadu troškova prijevoza čini korist.

| (92) | S obzirom na prethodno navedeno, navedena je tvrdnja odbačena, a Komisija je zaključila da se nadoknada troškova prijevoza proizvođača biodizela ne odbija u izračunu koristi. Sredstva koja je Agencija za upravljanje uplatila proizvođačima biodizela ne obuhvaćaju samo razliku između referentne cijene mineralnog dizela i referentne cijene biodizela, nego i troškove prijevoze, kao dio istih bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

(92)

S obzirom na prethodno navedeno, navedena je tvrdnja odbačena, a Komisija je zaključila da se nadoknada troškova prijevoza proizvođača biodizela ne odbija u izračunu koristi. Sredstva koja je Agencija za upravljanje uplatila proizvođačima biodizela ne obuhvaćaju samo razliku između referentne cijene mineralnog dizela i referentne cijene biodizela, nego i troškove prijevoze, kao dio istih bespovratnih sredstava.

| (93) | Proizvođači izvoznici tvrdili su i da snose troškove kredita koji se odnose na plaćanja OPPF-u. Prema proizvođačima biodizela do njih dolazi zbog toga što OPPF isplaćuje bespovratna sredstva nekoliko mjeseci nakon što su proizvođači izdali račun odgovarajućem proizvođaču mješavina. |
| --- | --- |

(93)

Proizvođači izvoznici tvrdili su i da snose troškove kredita koji se odnose na plaćanja OPPF-u. Prema proizvođačima biodizela do njih dolazi zbog toga što OPPF isplaćuje bespovratna sredstva nekoliko mjeseci nakon što su proizvođači izdali račun odgovarajućem proizvođaču mješavina.

| (94) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom i ostaje pri svojem zaključku da su plaćanja iz OPPF-a bespovratna sredstva, a ne plaćanje za kupnju robe. Komisija je stoga smatrala da proizvođači izvoznici nisu ni trebali primiti ta plaćanja te da se uz ta plaćanja ne mogu vezati nikakvi troškovi kredita. |
| --- | --- |

(94)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom i ostaje pri svojem zaključku da su plaćanja iz OPPF-a bespovratna sredstva, a ne plaćanje za kupnju robe. Komisija je stoga smatrala da proizvođači izvoznici nisu ni trebali primiti ta plaćanja te da se uz ta plaćanja ne mogu vezati nikakvi troškovi kredita.

| (95) | S obzirom na prethodno navedeno, navedena je tvrdnja odbačena, a Komisija je zaključila da se navodni troškovi kredita proizvođača biodizela ne odbijaju u izračunu koristi. |
| --- | --- |

(95)

S obzirom na prethodno navedeno, navedena je tvrdnja odbačena, a Komisija je zaključila da se navodni troškovi kredita proizvođača biodizela ne odbijaju u izračunu koristi.

| (96) | Stoga je Komisija ostala pri svojem nalazu da je potpora vlade Indonezije industriji biodizela izravnim prijenosom sredstava preko „Fonda za subvencioniranje biodizela” činila subvenciju protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere, kako je zaključeno u uvodnim izjavama od 80. do 83. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(96)

Stoga je Komisija ostala pri svojem nalazu da je potpora vlade Indonezije industriji biodizela izravnim prijenosom sredstava preko „Fonda za subvencioniranje biodizela” činila subvenciju protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere, kako je zaključeno u uvodnim izjavama od 80. do 83. privremene uredbe.

| (97) | Nakon konačne objave vlada Indonezije, PT Ciliandra Perkasa, grupa Permata i Wilmar tvrdili su da je Komisija pogriješila kad je odbacila tvrdnju proizvođača izvoznika da je Komisija pri izračunu koristi trebala odbiti troškove prijevoza i troškove kredita. Prema vladi Indonezije to je zato što su ti troškovi nužno nastali kako bi se dobile isplate bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

(97)

Nakon konačne objave vlada Indonezije, PT Ciliandra Perkasa, grupa Permata i Wilmar tvrdili su da je Komisija pogriješila kad je odbacila tvrdnju proizvođača izvoznika da je Komisija pri izračunu koristi trebala odbiti troškove prijevoza i troškove kredita. Prema vladi Indonezije to je zato što su ti troškovi nužno nastali kako bi se dobile isplate bespovratnih sredstava.

| (98) | Komisija je već razmotrila tu tvrdnju u prethodnoj uvodnoj izjavi 89. Uz objašnjenje iz prethodne uvodne izjave 91., Komisija je napomenula da su prema Smjernicama „jedine naknade ili troškovi koji se obično mogu odbiti oni plaćeni izravno državi u razdoblju ispitnog postupka.” U ovom se slučaju troškovi prijevoza ne plaćaju vladi, nego privatnim strankama, a zatim vlada Indonezije osigurava njihov povrat. Komisija stoga ostaje pri svojem zaključku da se troškovi prijevoza ne mogu smatrati troškovima koji se mogu odbiti u skladu sa Smjernicama. Ta je tvrdnja stoga odbačena. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je već razmotrila tu tvrdnju u prethodnoj uvodnoj izjavi 89. Uz objašnjenje iz prethodne uvodne izjave 91., Komisija je napomenula da su prema Smjernicama „jedine naknade ili troškovi koji se obično mogu odbiti oni plaćeni izravno državi u razdoblju ispitnog postupka.” U ovom se slučaju troškovi prijevoza ne plaćaju vladi, nego privatnim strankama, a zatim vlada Indonezije osigurava njihov povrat. Komisija stoga ostaje pri svojem zaključku da se troškovi prijevoza ne mogu smatrati troškovima koji se mogu odbiti u skladu sa Smjernicama. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

| (99) | Vlada Indonezije tvrdila je nakon konačne objave da je Komisija pogriješila kada nije odbila doprinose uplaćene u OPPF u svojem izračunu koristi ostvarene u okviru tog programa. Međutim, ti se inputi odnose na plaćanje izvoznih pristojbi koje je odredila vlada Indonezije u pogledu različitih proizvoda na osnovi sirovog palmina ulja koji su izvezeni iz Indonezije. Te su pristojbe stoga naplaćene na još mnoge proizvode osim proizvoda iz ispitnog postupka. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 64. privremene uredbe i dodatno objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 62., te su pristojbe javna sredstva. Ta tvrdnja stoji neovisno o tome koje je tijelo vlade odgovorno za njihovu naplatu. Stoga je zaključeno da nije bilo primjereno odbiti doprinose uplaćene u OPPF od ostvarenih koristi. Ta je tvrdnja stoga odbačena. |
| --- | --- |

(99)

Vlada Indonezije tvrdila je nakon konačne objave da je Komisija pogriješila kada nije odbila doprinose uplaćene u OPPF u svojem izračunu koristi ostvarene u okviru tog programa. Međutim, ti se inputi odnose na plaćanje izvoznih pristojbi koje je odredila vlada Indonezije u pogledu različitih proizvoda na osnovi sirovog palmina ulja koji su izvezeni iz Indonezije. Te su pristojbe stoga naplaćene na još mnoge proizvode osim proizvoda iz ispitnog postupka. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 64. privremene uredbe i dodatno objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 62., te su pristojbe javna sredstva. Ta tvrdnja stoji neovisno o tome koje je tijelo vlade odgovorno za njihovu naplatu. Stoga je zaključeno da nije bilo primjereno odbiti doprinose uplaćene u OPPF od ostvarenih koristi. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

| (100) | Vlada Indonezije tvrdila je nakon konačne objave da je Komisija pogriješila primijenivši promet biodizela za utvrđivanje iznosa subvencije. Prema toj tvrdnji trebalo je upotrijebiti ukupni promet proizvođača biodizela (te prema tome uključiti sve druge proizvode izuzev biodizela). Međutim, subvencije su se proizvođačima dodjeljivale iz OPPF-a isključivo zato što su prodavali biodizel. Prema tome, Komisija je smatrala da je u svojem izračunu upotrijebila odgovarajući promet te je ta tvrdnja stoga odbačena. |
| --- | --- |

(100)

Vlada Indonezije tvrdila je nakon konačne objave da je Komisija pogriješila primijenivši promet biodizela za utvrđivanje iznosa subvencije. Prema toj tvrdnji trebalo je upotrijebiti ukupni promet proizvođača biodizela (te prema tome uključiti sve druge proizvode izuzev biodizela). Međutim, subvencije su se proizvođačima dodjeljivale iz OPPF-a isključivo zato što su prodavali biodizel. Prema tome, Komisija je smatrala da je u svojem izračunu upotrijebila odgovarajući promet te je ta tvrdnja stoga odbačena.

| (101) | Komisija je primijetila da vlada Indonezije nije iznijela nikakve dodatne argumente kako bi potkrijepila svoje tvrdnje te je stoga potvrdila svoje nalaze u uvodnoj izjavi 95. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je primijetila da vlada Indonezije nije iznijela nikakve dodatne argumente kako bi potkrijepila svoje tvrdnje te je stoga potvrdila svoje nalaze u uvodnoj izjavi 95.

3.2.   Potpora vlade industriji biodizela, uključujući dobavu sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene

Potpora vlade industriji biodizela, uključujući dobavu sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene

| (102) | Nakon privremene objave vlada Indonezije i većina proizvođača izvoznika tvrdili su da je Komisija pogriješila kad je ograničenja izvoza koja je vlada Indonezije nametnula za sirovo palmino ulje i njegove derivate smatrala subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Vlada Indonezije i proizvođači izvoznici to su obrazložili time da se prema sudskoj praksi WTO-a ograničenja izvoza dosljedno ne smatraju subvencijama protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(102)

Nakon privremene objave vlada Indonezije i većina proizvođača izvoznika tvrdili su da je Komisija pogriješila kad je ograničenja izvoza koja je vlada Indonezije nametnula za sirovo palmino ulje i njegove derivate smatrala subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Vlada Indonezije i proizvođači izvoznici to su obrazložili time da se prema sudskoj praksi WTO-a ograničenja izvoza dosljedno ne smatraju subvencijama protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (103) | U odnosu na tu tvrdnju Komisija je primijetila da se u privremenoj uredbi ograničenja izvoza sama po sebi ne smatraju subvencijama protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. No Komisija je smatrala da je uvođenje ograničenja izvoza (kao što su porezi i pristojbe na izvoz) jedno od sredstava ili instrumenata koje vlada Indonezije upotrebljava za dobavu sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene. Komisija je utvrdila (vidjeti uvodnu izjavu 172. privremene uredbe) da je, s obzirom na raspoložive dokaze u ovom ispitnom postupku i u skladu sa sudskom praksom EU-a i WTO-a, dobava sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene bila subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(103)

U odnosu na tu tvrdnju Komisija je primijetila da se u privremenoj uredbi ograničenja izvoza sama po sebi ne smatraju subvencijama protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. No Komisija je smatrala da je uvođenje ograničenja izvoza (kao što su porezi i pristojbe na izvoz) jedno od sredstava ili instrumenata koje vlada Indonezije upotrebljava za dobavu sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene. Komisija je utvrdila (vidjeti uvodnu izjavu 172. privremene uredbe) da je, s obzirom na raspoložive dokaze u ovom ispitnom postupku i u skladu sa sudskom praksom EU-a i WTO-a, dobava sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene bila subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (104) | Komisija će u nastavku odgovoriti na tvrdnje zainteresiranih strana u pogledu privremenih nalaza Komisije da je potpora vlade Indonezije industriji biodizela dobavom sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene financijski doprinos na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe i/ili potpora prihodu ili cijeni na temelju članka 3. stavka 1. točke (b) osnovne uredbe. Komisija će odgovoriti i na navode o pogreškama u utvrđivanju koristi. |
| --- | --- |

(104)

Komisija će u nastavku odgovoriti na tvrdnje zainteresiranih strana u pogledu privremenih nalaza Komisije da je potpora vlade Indonezije industriji biodizela dobavom sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene financijski doprinos na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe i/ili potpora prihodu ili cijeni na temelju članka 3. stavka 1. točke (b) osnovne uredbe. Komisija će odgovoriti i na navode o pogreškama u utvrđivanju koristi.

| (105) | Nakon konačne objave vlada Indonezije i grupa Permata tvrdili su da se ograničenja izvoza koja je vlada nametnula nikada ne bi mogla smatrati financijskim doprinosom. Komisija je u odnosu na to primijetila da ta tvrdnja nije relevantna za potrebe ovog predmeta. To se temelji na zaključku Komisije da financijski doprinos koji je odobrila vlada Indonezije u korist proizvođača izvoznika proizlazi iz dobave sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene. Tvrdnja je stoga odbačena. |
| --- | --- |

(105)

Nakon konačne objave vlada Indonezije i grupa Permata tvrdili su da se ograničenja izvoza koja je vlada nametnula nikada ne bi mogla smatrati financijskim doprinosom. Komisija je u odnosu na to primijetila da ta tvrdnja nije relevantna za potrebe ovog predmeta. To se temelji na zaključku Komisije da financijski doprinos koji je odobrila vlada Indonezije u korist proizvođača izvoznika proizlazi iz dobave sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene. Tvrdnja je stoga odbačena.

3.2.1.   Neuspjeh u dokazivanju financijskog doprinosa

Neuspjeh u dokazivanju financijskog doprinosa

| (106) | Nakon konačne objave vlada Indonezije, grupa Permata i Wilmar tvrdili su da Komisija nije dokazala postojanje financijskog doprinosa. Te stranke to su obrazložile sljedećim:






  (a) | izvozna ograničenja nisu naplaćivana tijekom razdoblja ispitnog postupka jer je izvozni porez suspendiran tijekom njega, a izvozna pristojba nakon njega. Osim toga, ta suspenzija ukazuje na to da vlada Indonezije više ne namjerava uvoditi ograničenja izvoza; i |
| --- | --- | --- |

(106)

Nakon konačne objave vlada Indonezije, grupa Permata i Wilmar tvrdili su da Komisija nije dokazala postojanje financijskog doprinosa. Te stranke to su obrazložile sljedećim:

(a)

izvozna ograničenja nisu naplaćivana tijekom razdoblja ispitnog postupka jer je izvozni porez suspendiran tijekom njega, a izvozna pristojba nakon njega. Osim toga, ta suspenzija ukazuje na to da vlada Indonezije više ne namjerava uvoditi ograničenja izvoza; i

| (b) | Komisija nije uspjela dokazati povjeravanje zadaća dobavljačima sirovog palmina ulja ili njihovo usmjeravanje. |
| --- | --- |

(b)

Komisija nije uspjela dokazati povjeravanje zadaća dobavljačima sirovog palmina ulja ili njihovo usmjeravanje.

| (107) | U odnosu na prethodno navedenu tvrdnju (a), Komisija je primijetila da je tijekom razdoblja ispitnog postupka izvozna pristojba bila na snazi i da je bila naplaćivana. Stoga je tvrdnja vlade Indonezije da pristojbe za ograničavanje izvoza nisu naplaćivane tijekom razdoblja ispitnog postupka činjenično netočna jer je izvozna pristojba bila na snazi i imala učinak tijekom njega. |
| --- | --- |

(107)

U odnosu na prethodno navedenu tvrdnju (a), Komisija je primijetila da je tijekom razdoblja ispitnog postupka izvozna pristojba bila na snazi i da je bila naplaćivana. Stoga je tvrdnja vlade Indonezije da pristojbe za ograničavanje izvoza nisu naplaćivane tijekom razdoblja ispitnog postupka činjenično netočna jer je izvozna pristojba bila na snazi i imala učinak tijekom njega.

| (108) | Komisija se nije složila ni s drugim dijelom argumenta. Da je vlada Indonezije imala namjeru ukinuti ograničenja izvoza sirovog palmina ulja i njegovih derivata, ona bi zakonodavstvo o tome stavila izvan snage. Privremeno utvrđivanje nultih stopa pristojbe i poreza na izvoz upućuje na to da vlada Indonezije i dalje namjerava zadržati mogućnost primjene tih ograničenja. Taj nalaz može se potkrijepiti i javnim izjavama članova vlade Indonezije. U jednom novinskom članku od 25. rujna 2019. navodi se, primjerice, sljedeće: „Vlada je odlučila suspendirati izvozni porez na sirovo palmino ulje i proizvode od palmina ulja do sljedeće godine kako bi smanjila financijsko opterećenje proizvođača palminog ulja zbog pada cijena sirovog palmina ulja na svjetskom tržištu. Ministar za gospodarsku koordinaciju Darmin Nasution izjavio je u utorak u Jakarti da je izvozni porez suspendiran do siječnja sljedeće godine jer vlada službeno počinje provoditi svoj program obveze za biodizel B-30. Darmin je izjavio da se nada da će se provedbom politike za biodizel B-30, koja je trebala znatno povećati potražnju za palminim uljem, moći povisiti cijene palminog ulja na domaćem tržištu. Izjavio je da je predsjednik Joko „Jokowi” Widodo odobrio suspenziju izvoznog poreza. Na temelju uredbe Ministarstva financija iz 2019. vlada bi uvela izvozni porez u iznosu do 25 USD po toni da su otkupne cijene iznosile od 570 USD do 619 USD po toni te do 50 USD da su premašile 619 USD po toni. Cijena sirovog palmina ulja iznosila je 20. rujna 574,9 USD po toni. Očekuje se njezin blagi pad na 570 USD po toni do kraja ove godine. Ministar je stoga pozvao na reviziju uredbe kako bi se omogućila suspenzija izvoznog poreza jer je on, ako se temelji na prethodno navedenim cjenovnim formulama, i dalje primjenjiv.” (14). |
| --- | --- |

(108)

Komisija se nije složila ni s drugim dijelom argumenta. Da je vlada Indonezije imala namjeru ukinuti ograničenja izvoza sirovog palmina ulja i njegovih derivata, ona bi zakonodavstvo o tome stavila izvan snage. Privremeno utvrđivanje nultih stopa pristojbe i poreza na izvoz upućuje na to da vlada Indonezije i dalje namjerava zadržati mogućnost primjene tih ograničenja. Taj nalaz može se potkrijepiti i javnim izjavama članova vlade Indonezije. U jednom novinskom članku od 25. rujna 2019. navodi se, primjerice, sljedeće: „Vlada je odlučila suspendirati izvozni porez na sirovo palmino ulje i proizvode od palmina ulja do sljedeće godine kako bi smanjila financijsko opterećenje proizvođača palminog ulja zbog pada cijena sirovog palmina ulja na svjetskom tržištu. Ministar za gospodarsku koordinaciju Darmin Nasution izjavio je u utorak u Jakarti da je izvozni porez suspendiran do siječnja sljedeće godine jer vlada službeno počinje provoditi svoj program obveze za biodizel B-30. Darmin je izjavio da se nada da će se provedbom politike za biodizel B-30, koja je trebala znatno povećati potražnju za palminim uljem, moći povisiti cijene palminog ulja na domaćem tržištu. Izjavio je da je predsjednik Joko „Jokowi” Widodo odobrio suspenziju izvoznog poreza. Na temelju uredbe Ministarstva financija iz 2019. vlada bi uvela izvozni porez u iznosu do 25 USD po toni da su otkupne cijene iznosile od 570 USD do 619 USD po toni te do 50 USD da su premašile 619 USD po toni. Cijena sirovog palmina ulja iznosila je 20. rujna 574,9 USD po toni. Očekuje se njezin blagi pad na 570 USD po toni do kraja ove godine. Ministar je stoga pozvao na reviziju uredbe kako bi se omogućila suspenzija izvoznog poreza jer je on, ako se temelji na prethodno navedenim cjenovnim formulama, i dalje primjenjiv.” (14).

14

| (109) | Tom se izjavom uspostavlja i izravna veza između uvođenja ograničenja izvoza (zajedno s drugim elementima za poticanje specifičnog ponašanja dobavljača sirovog palmina ulja) i stvarne razine cijena na domaćem tržištu. Iz toga se može zaključiti i da vlada Indonezije te instrumente upotrebljava kako bi utjecala na razinu tih cijena. |
| --- | --- |

(109)

Tom se izjavom uspostavlja i izravna veza između uvođenja ograničenja izvoza (zajedno s drugim elementima za poticanje specifičnog ponašanja dobavljača sirovog palmina ulja) i stvarne razine cijena na domaćem tržištu. Iz toga se može zaključiti i da vlada Indonezije te instrumente upotrebljava kako bi utjecala na razinu tih cijena.

| (110) | Unatoč navodima vlade Indonezije i Wilmara u njihovu odgovoru na konačnu objavu, Komisija je zaključila da će vlada Indonezije u budućnosti nastaviti primjenjivati izvoznu pristojbu, a možda i izvozni porez. Činjenica da vlada Indonezije neko vrijeme nije naplaćivala te poreze i pristojbe, imajući na umu i da su to samo neki od instrumenata kojima vlada Indonezije osigurava dobavu sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene, stoga ne može dovesti u pitanje postojanje financijskog doprinosa. |
| --- | --- |

(110)

Unatoč navodima vlade Indonezije i Wilmara u njihovu odgovoru na konačnu objavu, Komisija je zaključila da će vlada Indonezije u budućnosti nastaviti primjenjivati izvoznu pristojbu, a možda i izvozni porez. Činjenica da vlada Indonezije neko vrijeme nije naplaćivala te poreze i pristojbe, imajući na umu i da su to samo neki od instrumenata kojima vlada Indonezije osigurava dobavu sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene, stoga ne može dovesti u pitanje postojanje financijskog doprinosa.

3.2.2.   Propust u dokazivanju povjeravanja zadaća ili usmjeravanja na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe

Propust u dokazivanju povjeravanja zadaća ili usmjeravanja na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe

| (111) | Prema svim proizvođačima izvoznicima tvrdnja Komisije o povjeravanju zadaća ili usmjeravanju temelji se na netočnom nalazu da su izvozni porez i pristojba koje je vlada Indonezije uvela na sirovo palmino ulje i njegove derivate osmišljeni kako bi se pružila potpora industriji biodizela. Uz to, Wilmar i Permata tvrdili su da je Komisija pogrešno utvrdila da je domaće cijene sirovog palmina ulja zapravo odredio PT Perbekunan Nusantara, proizvođač sirovog palmina ulja koji je u cijelosti u vlasništvu vlade Indonezije („PTPN”). |
| --- | --- |

(111)

Prema svim proizvođačima izvoznicima tvrdnja Komisije o povjeravanju zadaća ili usmjeravanju temelji se na netočnom nalazu da su izvozni porez i pristojba koje je vlada Indonezije uvela na sirovo palmino ulje i njegove derivate osmišljeni kako bi se pružila potpora industriji biodizela. Uz to, Wilmar i Permata tvrdili su da je Komisija pogrešno utvrdila da je domaće cijene sirovog palmina ulja zapravo odredio PT Perbekunan Nusantara, proizvođač sirovog palmina ulja koji je u cijelosti u vlasništvu vlade Indonezije („PTPN”).

| (112) | U pogledu prve tvrdnje proizvođači izvoznici dodatno su pojasnili da je tijekom razdoblja ispitnog postupka stopa izvoznog poreza bila nula te je on stoga nebitan za ocjenu. Za razliku od toga, stopa izvozne pristojbe nije bila nula, ali ionako nije bila osmišljena kao potpora industriji biodizela, nego za financiranje OPPF-a. |
| --- | --- |

(112)

U pogledu prve tvrdnje proizvođači izvoznici dodatno su pojasnili da je tijekom razdoblja ispitnog postupka stopa izvoznog poreza bila nula te je on stoga nebitan za ocjenu. Za razliku od toga, stopa izvozne pristojbe nije bila nula, ali ionako nije bila osmišljena kao potpora industriji biodizela, nego za financiranje OPPF-a.

| (113) | Komisija je u uvodnoj izjavi 88. privremene uredbe potvrdila da je tijekom razdoblja ispitnog postupka stopa izvoznog poreza bila nula. Međutim, čak i da se nije primjenjivao tijekom razdoblja ispitnog postupka, s obzirom na specifične tržišne okolnosti izvozni porez dokaz je o mjerama kojima se vlada Indonezije služila da potakne dobavljače sirovog palmina ulja da ga dobavljaju za naknadu nižu od primjerene. Nadalje, Komisija je primijetila da, iako je njegova stopa tijekom razdoblja ispitnog postupka bila nula, vlada Indonezije nije ukinula izvozni porez. Komisija je primijetila i da, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 117. do 121. privremene uredbe, nije bilo osporavano da je cilj izvoznog poreza da domaće cijene sirovog palmina ulja održava umjetno niskima. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je u uvodnoj izjavi 88. privremene uredbe potvrdila da je tijekom razdoblja ispitnog postupka stopa izvoznog poreza bila nula. Međutim, čak i da se nije primjenjivao tijekom razdoblja ispitnog postupka, s obzirom na specifične tržišne okolnosti izvozni porez dokaz je o mjerama kojima se vlada Indonezije služila da potakne dobavljače sirovog palmina ulja da ga dobavljaju za naknadu nižu od primjerene. Nadalje, Komisija je primijetila da, iako je njegova stopa tijekom razdoblja ispitnog postupka bila nula, vlada Indonezije nije ukinula izvozni porez. Komisija je primijetila i da, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 117. do 121. privremene uredbe, nije bilo osporavano da je cilj izvoznog poreza da domaće cijene sirovog palmina ulja održava umjetno niskima.

| (114) | U pogledu izvozne pristojbe Komisija je primijetila da, iako se u zakonodavstvu kojim se uvodi pristojba za izvoz izričito ne navodi da je on osmišljen kako bi se pružila potpora industriji biodizela ponudom sirovog palmina ulja po nižim cijenama, izvozne pristojbe koje postaju sastavni dio OPPF-a u stvarnosti podupiru isključivo industriju biodizela putem bespovratnih sredstava iz OPPF-a. Tijekom ispitnog postupka Komisija se mogla uvjeriti da je OPPF, unatoč širem službenom djelokrugu, tijekom razdoblja ispitnog postupka podupirao gotovo isključivo industriju biodizela. |
| --- | --- |

(114)

U pogledu izvozne pristojbe Komisija je primijetila da, iako se u zakonodavstvu kojim se uvodi pristojba za izvoz izričito ne navodi da je on osmišljen kako bi se pružila potpora industriji biodizela ponudom sirovog palmina ulja po nižim cijenama, izvozne pristojbe koje postaju sastavni dio OPPF-a u stvarnosti podupiru isključivo industriju biodizela putem bespovratnih sredstava iz OPPF-a. Tijekom ispitnog postupka Komisija se mogla uvjeriti da je OPPF, unatoč širem službenom djelokrugu, tijekom razdoblja ispitnog postupka podupirao gotovo isključivo industriju biodizela.

| (115) | Štoviše, vlada Indonezije uvela je izvoznu pristojbu u 2015., što se poklopilo s razdobljem u kojem su indonezijske cijene sirovog palmina ulja bile gotovo jednake svjetskim cijenama. U odnosu na to, i kao što je već pokazano u uvodnim izjavama od 64. do 68. privremene uredbe, izvozna pristojba ne uzima se u obzir zasebno, nego kao dio šireg skupa mjera osmišljenih za potporu industriji biodizela i uređivanje domaćih cijena sirovog palmina ulja. |
| --- | --- |

(115)

Štoviše, vlada Indonezije uvela je izvoznu pristojbu u 2015., što se poklopilo s razdobljem u kojem su indonezijske cijene sirovog palmina ulja bile gotovo jednake svjetskim cijenama. U odnosu na to, i kao što je već pokazano u uvodnim izjavama od 64. do 68. privremene uredbe, izvozna pristojba ne uzima se u obzir zasebno, nego kao dio šireg skupa mjera osmišljenih za potporu industriji biodizela i uređivanje domaćih cijena sirovog palmina ulja.

| (116) | Nadalje, Komisija je primijetila da je izvoznom pristojbom u praksi ostvaren planirani cilj spuštanja domaćih cijena sirovog palmina ulja. Komisija je u svojoj analizi u prvom redu uočila razliku između domaćih i izvoznih cijena indonezijskog sirovog palmina ulja. Komisija je smatrala da se ta razlika u cijeni može objasniti činjenicom da je samo uvođenje izvozne pristojbe spustilo domaće cijene umjetno zadržavajući sirovo palmino ulje u zemlji po niskim cijenama koje je odredila vlada Indonezije i koje su zatim u praksi pratili dobavljači sirovog palmina ulja. |
| --- | --- |

(116)

Nadalje, Komisija je primijetila da je izvoznom pristojbom u praksi ostvaren planirani cilj spuštanja domaćih cijena sirovog palmina ulja. Komisija je u svojoj analizi u prvom redu uočila razliku između domaćih i izvoznih cijena indonezijskog sirovog palmina ulja. Komisija je smatrala da se ta razlika u cijeni može objasniti činjenicom da je samo uvođenje izvozne pristojbe spustilo domaće cijene umjetno zadržavajući sirovo palmino ulje u zemlji po niskim cijenama koje je odredila vlada Indonezije i koje su zatim u praksi pratili dobavljači sirovog palmina ulja.

| (117) | Činjenica da vlada Indonezije nije ukinula izvozni porez, nego je odredila da je njegova stopa nula, jasno ukazuje na namjeru daljnjeg održavanja niskih cijena sirovog palmina ulja. Nakon uspostave dvaju instrumenata koji imaju isti učinak na domaće cijene sirovog palmina ulja i nakon postizanja željenog učinka, vlada Indonezije stoga je razumno odlučila nastaviti aktivno primjenjivati mjeru koja ima najširi raspon poželjnih učinaka (tj. zadržavanje niskih cijena sirovog palmina ulja i financiranje OPPF-a), tj. izvoznu pristojbu. |
| --- | --- |

(117)

Činjenica da vlada Indonezije nije ukinula izvozni porez, nego je odredila da je njegova stopa nula, jasno ukazuje na namjeru daljnjeg održavanja niskih cijena sirovog palmina ulja. Nakon uspostave dvaju instrumenata koji imaju isti učinak na domaće cijene sirovog palmina ulja i nakon postizanja željenog učinka, vlada Indonezije stoga je razumno odlučila nastaviti aktivno primjenjivati mjeru koja ima najširi raspon poželjnih učinaka (tj. zadržavanje niskih cijena sirovog palmina ulja i financiranje OPPF-a), tj. izvoznu pristojbu.

| (118) | Stoga je Komisija potvrdila da je opći sustav ograničavanja izvoza koji je uvela vlada Indonezije osmišljen kako bi se njime donijela korist industriji biodizela umjetnim održavanjem niskih domaćih cijena sirovog palmina ulja (a ne kao nuspojava mjera vlade za prikupljanje javnih prihoda). |
| --- | --- |

(118)

Stoga je Komisija potvrdila da je opći sustav ograničavanja izvoza koji je uvela vlada Indonezije osmišljen kako bi se njime donijela korist industriji biodizela umjetnim održavanjem niskih domaćih cijena sirovog palmina ulja (a ne kao nuspojava mjera vlade za prikupljanje javnih prihoda).

| (119) | U odnosu na tvrdnju da domaće cijene sirovog palmina ulja zapravo nije odredila vlada Indonezije, Wilmar dalje navodi da je Komisijin zaključak netočan jer:






  (a) | su se ponude koje su dostavili zainteresirani kupci uglavnom temeljile na međunarodnim tržišnim cijenama; |
| --- | --- | --- |

(119)

U odnosu na tvrdnju da domaće cijene sirovog palmina ulja zapravo nije odredila vlada Indonezije, Wilmar dalje navodi da je Komisijin zaključak netočan jer:

(a)

su se ponude koje su dostavili zainteresirani kupci uglavnom temeljile na međunarodnim tržišnim cijenama;

| (b) | natječajni postupak vrlo je konkurentan, a PTPN može dati protuponudu ako se cijena smatra preniskom; |
| --- | --- |

(b)

natječajni postupak vrlo je konkurentan, a PTPN može dati protuponudu ako se cijena smatra preniskom;

| (c) | nema dokaza koji podupiru tvrdnju Komisije da PTPN ne djeluje kao razumni gospodarski subjekt; |
| --- | --- |

(c)

nema dokaza koji podupiru tvrdnju Komisije da PTPN ne djeluje kao razumni gospodarski subjekt;

| (d) | domaći dobavljači sirovog palmina ulja na temelju rezultata ponude sami odlučuju hoće li prodati svoje sirovo palmino ulje i po kojoj cijeni; |
| --- | --- |

(d)

domaći dobavljači sirovog palmina ulja na temelju rezultata ponude sami odlučuju hoće li prodati svoje sirovo palmino ulje i po kojoj cijeni;

| (e) | činjenica da je PTPN prodaje sirovo palmino ulje na javnom natječaju čini ga subjektom koji cijene prihvaća, a ne određuje. |
| --- | --- |

(e)

činjenica da je PTPN prodaje sirovo palmino ulje na javnom natječaju čini ga subjektom koji cijene prihvaća, a ne određuje.

| (120) | U pogledu tvrdnje iz prethodne točke (a) Komisija je podsjetila da se morala osloniti na dostupne činjenice, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 91. do 99. i 126. privremene uredbe, s obzirom na to da dobavljači sirovog palmina ulja i PTPN nisu surađivali. U svojim primjedbama na privremenu uredbu nijedan proizvođač izvoznik nije dostavio nikakve dokaze o tome kako sastavljaju svoje ponude za sirovo palmino ulje, osim nejasnih tvrdnji da se općenito temelje na „međunarodnim tržišnim cijenama”. |
| --- | --- |

(120)

U pogledu tvrdnje iz prethodne točke (a) Komisija je podsjetila da se morala osloniti na dostupne činjenice, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 91. do 99. i 126. privremene uredbe, s obzirom na to da dobavljači sirovog palmina ulja i PTPN nisu surađivali. U svojim primjedbama na privremenu uredbu nijedan proizvođač izvoznik nije dostavio nikakve dokaze o tome kako sastavljaju svoje ponude za sirovo palmino ulje, osim nejasnih tvrdnji da se općenito temelje na „međunarodnim tržišnim cijenama”.

| (121) | S obzirom na nepostojanje provjerljivih dokaza za tu tvrdnju, Komisija ju je u skladu s time odbacila. Umjesto da samostalno određuju svoje cijene s obzirom na međunarodne cijene, dobavljači sirovog palmina ulja prate cijene koje stvarno određuje PTPN. |
| --- | --- |

(121)

S obzirom na nepostojanje provjerljivih dokaza za tu tvrdnju, Komisija ju je u skladu s time odbacila. Umjesto da samostalno određuju svoje cijene s obzirom na međunarodne cijene, dobavljači sirovog palmina ulja prate cijene koje stvarno određuje PTPN.

| (122) | U pogledu tvrdnje iz prethodne točke (b) Komisija je u uvodnoj izjavi 133. privremene uredbe objasnila da PTPN u stvarnosti nema obvezu davanja protuponude s višom cijenom ako su primljene ponude ispod „okvirne cijene” za taj određeni dan. Komisija je tijekom posjeta radi provjere potvrdila da je PTPN redovito prihvaćao ponude ispod takve cijene. |
| --- | --- |

(122)

U pogledu tvrdnje iz prethodne točke (b) Komisija je u uvodnoj izjavi 133. privremene uredbe objasnila da PTPN u stvarnosti nema obvezu davanja protuponude s višom cijenom ako su primljene ponude ispod „okvirne cijene” za taj određeni dan. Komisija je tijekom posjeta radi provjere potvrdila da je PTPN redovito prihvaćao ponude ispod takve cijene.

| (123) | Komisija je usto primijetila da je primijenila odredbe članka 28. stavka 1. osnovne uredbe, kako je objašnjeno u odjeljku 3.3.2. privremene uredbe, jer PTPN nije odgovorio na dodatak B priložen antisubvencijskom upitniku (upitniku za dobavljače palmina ulja) upućenom svim proizvođačima i distributerima palmina ulja (upitnik za dobavljače palmina ulja). Osim toga, tijekom posjeta radi provjere u prostorima vlade Indonezije PTPN nije objasnio kako određuje dnevnu „okvirnu cijenu” za sirovo palmino ulje. PTPN je umjesto toga neodređeno i bez pružanja detaljnih informacija naveo da se ona temelji na međunarodnim referentnim vrijednostima. |
| --- | --- |

(123)

Komisija je usto primijetila da je primijenila odredbe članka 28. stavka 1. osnovne uredbe, kako je objašnjeno u odjeljku 3.3.2. privremene uredbe, jer PTPN nije odgovorio na dodatak B priložen antisubvencijskom upitniku (upitniku za dobavljače palmina ulja) upućenom svim proizvođačima i distributerima palmina ulja (upitnik za dobavljače palmina ulja). Osim toga, tijekom posjeta radi provjere u prostorima vlade Indonezije PTPN nije objasnio kako određuje dnevnu „okvirnu cijenu” za sirovo palmino ulje. PTPN je umjesto toga neodređeno i bez pružanja detaljnih informacija naveo da se ona temelji na međunarodnim referentnim vrijednostima.

| (124) | Komisija stoga nije mogla pribaviti nijedan dokaz da je „okvirna cijena” odraz tržišne cijene proizišle iz konkurentnog natječajnog postupka. Naprotiv, Komisija je utvrdila da je domaća cijena sirovog palmina ulja niža od svake od navodnih međunarodnih referentnih vrijednosti (uključujući indonezijsku izvoznu cijenu) za koje se tvrdilo da su osnova za cijene PTPN-a. |
| --- | --- |

(124)

Komisija stoga nije mogla pribaviti nijedan dokaz da je „okvirna cijena” odraz tržišne cijene proizišle iz konkurentnog natječajnog postupka. Naprotiv, Komisija je utvrdila da je domaća cijena sirovog palmina ulja niža od svake od navodnih međunarodnih referentnih vrijednosti (uključujući indonezijsku izvoznu cijenu) za koje se tvrdilo da su osnova za cijene PTPN-a.

| (125) | U pogledu tvrdnje (c) Komisija je primijetila da sam PTPN nije dao ni jedan odgovor na prethodno navedeni upitnik Komisije. Stoga je Komisija primijenila dostupne činjenice. Tijekom provjere kod vlade Indonezije PTPN je dostavio presliku revidiranih financijskih izvještaja za 2016. i 2017. Iz njih proizlazi da je PTPN poslovao uz gubitak. U kasnijoj fazi, čak i nakon roka za podnošenje primjedbi na dopis kojim se najavljuje da će Komisija primijeniti dostupne činjenice, PTPN je dostavio dodatne informacije. Vlada Indonezije tvrdila je da bi te dodatne informacije trebale utjecati na procjenu Komisije. Komisija je napomenula da su informacije dostavljene vrlo kasno i znatno izvan utvrđenih rokova. PTPN nije podnio revidirane financijske izvještaje za 2018. U pogledu najnovijeg razdoblja Komisija je stoga samo primila revidirane financijske izvještaje za jedan kvartal razdoblja ispitnog postupka (posljednji kvartal 2017.). Iz revidiranih financijskih izvještaja koje je Komisija primila proizlazi da je PTPN poslovao uz gubitak. Prekasno dostavljenim podacima koje je vlada Indonezije dostavila za razdoblje od 2016. do razdoblja ispitnog postupka (osobito tablica u Excelu) pokušava se dokazati da je poslovanje PTPN-a u području sirovog palmina ulja (koje čini većinu njegovih djelatnosti) bilo profitabilno te da je društvo ostvarilo istu dobit od svoje domaće i izvozne prodaje. Međutim, revidirani financijski izvještaji ne potvrđuju te informacije. Naprotiv, podaci dostavljeni na temelju revidiranih financijskih izvještaja potvrdili su da PTPN pri prodaji svojeg sirovog palmina ulja nije ostvarivao dobit te stoga nije djelovao kao razumni gospodarski subjekt. U svakom slučaju, Komisija je napomenula da se informacije dostavljene u tako kasnoj fazi (čak i nakon primjedbi na privremenu uredbu) ne mogu prihvatiti jer nisu provjerljive. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(125)

U pogledu tvrdnje (c) Komisija je primijetila da sam PTPN nije dao ni jedan odgovor na prethodno navedeni upitnik Komisije. Stoga je Komisija primijenila dostupne činjenice. Tijekom provjere kod vlade Indonezije PTPN je dostavio presliku revidiranih financijskih izvještaja za 2016. i 2017. Iz njih proizlazi da je PTPN poslovao uz gubitak. U kasnijoj fazi, čak i nakon roka za podnošenje primjedbi na dopis kojim se najavljuje da će Komisija primijeniti dostupne činjenice, PTPN je dostavio dodatne informacije. Vlada Indonezije tvrdila je da bi te dodatne informacije trebale utjecati na procjenu Komisije. Komisija je napomenula da su informacije dostavljene vrlo kasno i znatno izvan utvrđenih rokova. PTPN nije podnio revidirane financijske izvještaje za 2018. U pogledu najnovijeg razdoblja Komisija je stoga samo primila revidirane financijske izvještaje za jedan kvartal razdoblja ispitnog postupka (posljednji kvartal 2017.). Iz revidiranih financijskih izvještaja koje je Komisija primila proizlazi da je PTPN poslovao uz gubitak. Prekasno dostavljenim podacima koje je vlada Indonezije dostavila za razdoblje od 2016. do razdoblja ispitnog postupka (osobito tablica u Excelu) pokušava se dokazati da je poslovanje PTPN-a u području sirovog palmina ulja (koje čini većinu njegovih djelatnosti) bilo profitabilno te da je društvo ostvarilo istu dobit od svoje domaće i izvozne prodaje. Međutim, revidirani financijski izvještaji ne potvrđuju te informacije. Naprotiv, podaci dostavljeni na temelju revidiranih financijskih izvještaja potvrdili su da PTPN pri prodaji svojeg sirovog palmina ulja nije ostvarivao dobit te stoga nije djelovao kao razumni gospodarski subjekt. U svakom slučaju, Komisija je napomenula da se informacije dostavljene u tako kasnoj fazi (čak i nakon primjedbi na privremenu uredbu) ne mogu prihvatiti jer nisu provjerljive. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (126) | U odnosu na tvrdnju (d), vlada Indonezije i proizvođači izvoznici tvrdili su i da Komisija nije dokazala da je postupanje dobavljača sirovog palmina ulja nerazumno, s obzirom na to da su oni ostvarivali dobit. Ta se tvrdnja odnosi i na dobavljače sirovog palmina ulja koji su dostavili odgovore na upitnik Komisije i na PTPN (15). |
| --- | --- |

(126)

U odnosu na tvrdnju (d), vlada Indonezije i proizvođači izvoznici tvrdili su i da Komisija nije dokazala da je postupanje dobavljača sirovog palmina ulja nerazumno, s obzirom na to da su oni ostvarivali dobit. Ta se tvrdnja odnosi i na dobavljače sirovog palmina ulja koji su dostavili odgovore na upitnik Komisije i na PTPN (15).

15

| (127) | Komisija je smatrala da pojam neracionalnog ponašanja nije ograničen na poslovanje s gubitkom, nego uključuje i radnje kojima se poslovna djelatnost dovodi u nepovoljniji (manje profitabilan) položaj. Komisija je utvrdila jasnu cjenovnu razliku između domaćih i izvoznih cijena sirovog palmina ulja u Indoneziji, što znači da bi bez izvozne pristojbe prodaja za izvoz bila profitabilnija za dobavljače sirovog palmina ulja. |
| --- | --- |

(127)

Komisija je smatrala da pojam neracionalnog ponašanja nije ograničen na poslovanje s gubitkom, nego uključuje i radnje kojima se poslovna djelatnost dovodi u nepovoljniji (manje profitabilan) položaj. Komisija je utvrdila jasnu cjenovnu razliku između domaćih i izvoznih cijena sirovog palmina ulja u Indoneziji, što znači da bi bez izvozne pristojbe prodaja za izvoz bila profitabilnija za dobavljače sirovog palmina ulja.

| (128) | Osim toga, nalaz da sustav ograničavanja izvoza koji je uvela vlada Indonezije djelotvorno sprečava domaće proizvođače sirovog palmina ulja da razumno djeluju potvrđuje činjenica da se očekuje da će izvoz nakon ukidanja izvozne pristojbe porasti. U tom pogledu u nedavnom novinskom članku istaknuto je sljedeće: „‚Indonezijsko udruženje proizvođača palmina ulja ili GAPKI predviđa da bi izvoz sirovog palmina ulja iz te zemlje mogao porasti za 10 do 15 % nakon što se izvozna pristojba s prijašnjih 50 USD po toni snizi na nulu’, izjavio je glavni tajnik Togar Sitangang. G. Sitangang procijenio je da je mjesečni izvoz sirovog palmina ulja iz Indonezije već porastao na između 800 000 i 900 000 tona, što je porast u odnosu na prosječnih 700 000 tona prije toga. ‚Ne bi bilo iznenađujuće da mjesečni izvoz sirovog palmina ulja dosegne milijun tona ako se zadrži nulta stopa izvozne pristojbe’, dodao je. Prema procjeni GAPKI-ja, Indonezija je ove godine već izvezla šest milijuna tona sirovog palmina ulja, oko petine ukupnog dosadašnjeg godišnjeg izvoza sirovog palmina ulja i drugih proizvoda od palmina ulja. (16)” |
| --- | --- |

(128)

Osim toga, nalaz da sustav ograničavanja izvoza koji je uvela vlada Indonezije djelotvorno sprečava domaće proizvođače sirovog palmina ulja da razumno djeluju potvrđuje činjenica da se očekuje da će izvoz nakon ukidanja izvozne pristojbe porasti. U tom pogledu u nedavnom novinskom članku istaknuto je sljedeće: „‚Indonezijsko udruženje proizvođača palmina ulja ili GAPKI predviđa da bi izvoz sirovog palmina ulja iz te zemlje mogao porasti za 10 do 15 % nakon što se izvozna pristojba s prijašnjih 50 USD po toni snizi na nulu’, izjavio je glavni tajnik Togar Sitangang. G. Sitangang procijenio je da je mjesečni izvoz sirovog palmina ulja iz Indonezije već porastao na između 800 000 i 900 000 tona, što je porast u odnosu na prosječnih 700 000 tona prije toga. ‚Ne bi bilo iznenađujuće da mjesečni izvoz sirovog palmina ulja dosegne milijun tona ako se zadrži nulta stopa izvozne pristojbe’, dodao je. Prema procjeni GAPKI-ja, Indonezija je ove godine već izvezla šest milijuna tona sirovog palmina ulja, oko petine ukupnog dosadašnjeg godišnjeg izvoza sirovog palmina ulja i drugih proizvoda od palmina ulja. (16)”

16

| (129) | Drugi novinski članak dodatno potvrđuje nalaz da naplata izvozne pristojbe potiče dobavljače sirovog palmina ulja na prodaju na domaćem tržištu umjesto da to za veću dobit čine na izvoznom tržištu. U tom je članku nezavisni analitičar zaključio da je ‚ova vijest (tj. snižavanje izvozne pristojbe na nulu) pozitivna za uzgajivače na početku proizvodnog lanca s izloženošću prema Indoneziji jer bi preispitivanje stope izvozne pristojbe moglo pomoći u održavanju cijena sirovog palmina ulja na sadašnjoj razini. Međutim, g. Ng ne očekuje da će uzgajivači ostvariti neto dobit u financijskoj godini 2019./2020. te upozorava na to da su vijesti nepovoljne za indonezijske prerađivače prema kraju proizvodnog lanca jer će preispitana pristojba pri nižim cijenama sirovog palmina ulja umanjiti njihovu prednost u marži, to jest trenutačnoj razlici između cijene sirovog palmina ulja i cijena prerađenih proizvoda od palme. ‚I dalje držimo da će nakon ukidanja izvozne pristojbe indonezijski izvoznici proizvoda od palmina ulja postati konkurentniji jer će uštedjeti između 20 i 50 USD izvoznog poreza kad je cijena sirovog palmina ulja niža od 570 USD po toni. Najveći dio ušteda vjerojatno će se prenijeti na indonezijske poljoprivrednike povećanjem domaćih cijena sirovog palmina ulja.’’ (17) |
| --- | --- |

(129)

Drugi novinski članak dodatno potvrđuje nalaz da naplata izvozne pristojbe potiče dobavljače sirovog palmina ulja na prodaju na domaćem tržištu umjesto da to za veću dobit čine na izvoznom tržištu. U tom je članku nezavisni analitičar zaključio da je ‚ova vijest (tj. snižavanje izvozne pristojbe na nulu) pozitivna za uzgajivače na početku proizvodnog lanca s izloženošću prema Indoneziji jer bi preispitivanje stope izvozne pristojbe moglo pomoći u održavanju cijena sirovog palmina ulja na sadašnjoj razini. Međutim, g. Ng ne očekuje da će uzgajivači ostvariti neto dobit u financijskoj godini 2019./2020. te upozorava na to da su vijesti nepovoljne za indonezijske prerađivače prema kraju proizvodnog lanca jer će preispitana pristojba pri nižim cijenama sirovog palmina ulja umanjiti njihovu prednost u marži, to jest trenutačnoj razlici između cijene sirovog palmina ulja i cijena prerađenih proizvoda od palme. ‚I dalje držimo da će nakon ukidanja izvozne pristojbe indonezijski izvoznici proizvoda od palmina ulja postati konkurentniji jer će uštedjeti između 20 i 50 USD izvoznog poreza kad je cijena sirovog palmina ulja niža od 570 USD po toni. Najveći dio ušteda vjerojatno će se prenijeti na indonezijske poljoprivrednike povećanjem domaćih cijena sirovog palmina ulja.’’ (17)

17

| (130) | I u tom novinskom članku potvrđuje se nalaz da je planirani učinak izvozne pristojbe, točnije snižavanje domaće cijene sirovog palmina ulja, postignut. Činjenica da je bilo određenog izvoza sirovog palmina ulja iz Indonezije ne znači da mjere koje je vlada Indonezije poduzela za zadržavanje sirovog palmina ulja u Indoneziji nisu potaknule dobavljače sirovog palmina ulja da se nerazumno gospodarski ponašaju. S obzirom na prethodno navedeno Komisija je odbacila te tvrdnje. |
| --- | --- |

(130)

I u tom novinskom članku potvrđuje se nalaz da je planirani učinak izvozne pristojbe, točnije snižavanje domaće cijene sirovog palmina ulja, postignut. Činjenica da je bilo određenog izvoza sirovog palmina ulja iz Indonezije ne znači da mjere koje je vlada Indonezije poduzela za zadržavanje sirovog palmina ulja u Indoneziji nisu potaknule dobavljače sirovog palmina ulja da se nerazumno gospodarski ponašaju. S obzirom na prethodno navedeno Komisija je odbacila te tvrdnje.

| (131) | Konačno, u odnosu na tvrdnju (e) Komisija je primijetila da, kako bi potkrijepio svoje tvrdnje da PTPN djeluje kao subjekt koji prihvaća cijenu, Wilmar samo djelomično citira uvodnu izjavu 146. privremene uredbe. Time Wilmar tvrdi da je Komisija donijela zaključak koji je u zapravo u suprotnosti sa zaključkom iz te uvodne izjave. Konkretno, nakon što je navela da se u „ispitnom postupku isto [...] tako pokazalo da je tržište u smislu moći pregovaranja znatno neuravnoteženo u korist kupaca sirovog palmina ulja”, kako je točno citirao Wilmar, Komisija je zatim objasnila da će „[...]. U tom [...] kontekstu svaki kupac imati znatan stupanj kupovne moći tako da se može oduprijeti svakom pokušaju svojeg dobavljača da zatraži cijenu višu od one koju je odredila vlada Indonezije. Stoga je Komisija zaključila da vlada Indonezije transparentnim priopćavanjem dnevnih cijena sirovog palminog ulja preko PTPN-a zapravo određuje najviše dnevne cijene sirovog palmina ulja u Indoneziji.” Stoga je zaključak donesen u uvodnoj izjavi 146. privremene uredbe suprotan onom koji navodi Wilmar. PTPN zapravo djeluje kao tijelo za određivanje cijena sirovog palmina ulja na tržištu jer dobavljači sirovog palmina ulja u praksi prate takvu cijenu, unatoč strukturi tržišta (koja u načelu pokazuje da dobavljači sirovog palmina ulja imaju znatnu pregovaračku moć koja se ne upotrebljava protiv kupaca). |
| --- | --- |

(131)

Konačno, u odnosu na tvrdnju (e) Komisija je primijetila da, kako bi potkrijepio svoje tvrdnje da PTPN djeluje kao subjekt koji prihvaća cijenu, Wilmar samo djelomično citira uvodnu izjavu 146. privremene uredbe. Time Wilmar tvrdi da je Komisija donijela zaključak koji je u zapravo u suprotnosti sa zaključkom iz te uvodne izjave. Konkretno, nakon što je navela da se u „ispitnom postupku isto [...] tako pokazalo da je tržište u smislu moći pregovaranja znatno neuravnoteženo u korist kupaca sirovog palmina ulja”, kako je točno citirao Wilmar, Komisija je zatim objasnila da će „[...]. U tom [...] kontekstu svaki kupac imati znatan stupanj kupovne moći tako da se može oduprijeti svakom pokušaju svojeg dobavljača da zatraži cijenu višu od one koju je odredila vlada Indonezije. Stoga je Komisija zaključila da vlada Indonezije transparentnim priopćavanjem dnevnih cijena sirovog palminog ulja preko PTPN-a zapravo određuje najviše dnevne cijene sirovog palmina ulja u Indoneziji.” Stoga je zaključak donesen u uvodnoj izjavi 146. privremene uredbe suprotan onom koji navodi Wilmar. PTPN zapravo djeluje kao tijelo za određivanje cijena sirovog palmina ulja na tržištu jer dobavljači sirovog palmina ulja u praksi prate takvu cijenu, unatoč strukturi tržišta (koja u načelu pokazuje da dobavljači sirovog palmina ulja imaju znatnu pregovaračku moć koja se ne upotrebljava protiv kupaca).

| (132) | Osim navedene činjenične pogreške, Komisija napominje da primjedba Wilmara nije potkrijepljena nikakvim činjeničnim dokazima. U nedostatku ikakvih novih činjeničnih dokaza Komisija je odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(132)

Osim navedene činjenične pogreške, Komisija napominje da primjedba Wilmara nije potkrijepljena nikakvim činjeničnim dokazima. U nedostatku ikakvih novih činjeničnih dokaza Komisija je odbacila tu tvrdnju.

| (133) | Wilmar je tvrdio da Komisija nije dokazala da vlada Indonezije potiče dobavljače sirovog palmina ulja da dobavljaju sirovo palmino ulje za naknadu nižu od primjerene. |
| --- | --- |

(133)

Wilmar je tvrdio da Komisija nije dokazala da vlada Indonezije potiče dobavljače sirovog palmina ulja da dobavljaju sirovo palmino ulje za naknadu nižu od primjerene.

| (134) | Komisija je primijetila da Wilmar nije dostavio dokaze kojima bi se potkrijepila tvrdnja da se to ne događa. Komisija u tom pogledu podsjeća na tvrdnju EBB-a o ograničenom broju odgovora na upitnik dobavljača sirovog palmina ulja. Bez suradnje dobavljača sirovog palmina ulja, a na temelju elemenata sadržanih u privremenoj uredbi, Komisija je smatrala da postoje bitni dokazi koji pokazuju da je vlada Indonezije povjerila zadatak dobavljačima sirovog palmina ulja, ili ih usmjerila, da nude sirovo palmino ulje za naknadu nižu od primjerene radi postizanja ciljeva politike vlade Indonezije da potiče razvoj industrije biodizela. |
| --- | --- |

(134)

Komisija je primijetila da Wilmar nije dostavio dokaze kojima bi se potkrijepila tvrdnja da se to ne događa. Komisija u tom pogledu podsjeća na tvrdnju EBB-a o ograničenom broju odgovora na upitnik dobavljača sirovog palmina ulja. Bez suradnje dobavljača sirovog palmina ulja, a na temelju elemenata sadržanih u privremenoj uredbi, Komisija je smatrala da postoje bitni dokazi koji pokazuju da je vlada Indonezije povjerila zadatak dobavljačima sirovog palmina ulja, ili ih usmjerila, da nude sirovo palmino ulje za naknadu nižu od primjerene radi postizanja ciljeva politike vlade Indonezije da potiče razvoj industrije biodizela.

| (135) | Štoviše, Komisija je primijetila da je tvrdnja društva Wilmar u suprotnosti s neosporenim činjeničnim nalazom da se sve sirovo palmino ulje u Indoneziji kupuje po dnevnoj cijeni PTPN-a, prilagođenoj za troškove prijevoza razmotrene u uvodnoj izjavi 168. privremene uredbe. Kad bi tvrdnja društva Wilmar bila točna te bi dobavljači sirovog palmina ulja djelovali potpuno neovisno od bilo kakvih uputa vlade, takvo savršeno usklađivanje cijena sirovog palmina ulja ne bi se moglo objasniti na tržištu koje je fragmentirano. |
| --- | --- |

(135)

Štoviše, Komisija je primijetila da je tvrdnja društva Wilmar u suprotnosti s neosporenim činjeničnim nalazom da se sve sirovo palmino ulje u Indoneziji kupuje po dnevnoj cijeni PTPN-a, prilagođenoj za troškove prijevoza razmotrene u uvodnoj izjavi 168. privremene uredbe. Kad bi tvrdnja društva Wilmar bila točna te bi dobavljači sirovog palmina ulja djelovali potpuno neovisno od bilo kakvih uputa vlade, takvo savršeno usklađivanje cijena sirovog palmina ulja ne bi se moglo objasniti na tržištu koje je fragmentirano.

| (136) | Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(136)

Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju.

| (137) | Wilmar je tvrdio i da Komisija nije dokazala da vlada Indonezije povjerava zadatak dobavljačima sirovog palmina ulja, ili ih usmjerava, da nude sirovo palmino ulje za naknadu nižu od primjerene. Tvrdnja društva Wilmar u biti se oslanja na činjenicu 1. da PTPN nije tijelo koje određuje cijene te se stoga sirovo palmino ulja ne nudi za naknadu nižu od primjerene i 2. da se dobavljače sirovog palmina ulja ne sprečava da prodaju na izvoznom tržištu. |
| --- | --- |

(137)

Wilmar je tvrdio i da Komisija nije dokazala da vlada Indonezije povjerava zadatak dobavljačima sirovog palmina ulja, ili ih usmjerava, da nude sirovo palmino ulje za naknadu nižu od primjerene. Tvrdnja društva Wilmar u biti se oslanja na činjenicu 1. da PTPN nije tijelo koje određuje cijene te se stoga sirovo palmino ulja ne nudi za naknadu nižu od primjerene i 2. da se dobavljače sirovog palmina ulja ne sprečava da prodaju na izvoznom tržištu.

| (138) | Komisija je već odgovorila na te argumente te ih odbacila u uvodnim izjavama od 127. do 135. Komisija stoga smatrala da se tvrdnja Wilmara temelji na netočnim činjenicama i da nije prihvatljiva. Dokazi dostupni u ovom ispitnom postupku pokazali su da PTPN djeluje kao tijelo koje određuje cijene sirovog palmina ulja na tržištu te da je sposobnost dobavljača sirovog palmina ulja da izvoze sirovo palmino ulje narušena mjerama koje je donijela vlada Indonezije. |
| --- | --- |

(138)

Komisija je već odgovorila na te argumente te ih odbacila u uvodnim izjavama od 127. do 135. Komisija stoga smatrala da se tvrdnja Wilmara temelji na netočnim činjenicama i da nije prihvatljiva. Dokazi dostupni u ovom ispitnom postupku pokazali su da PTPN djeluje kao tijelo koje određuje cijene sirovog palmina ulja na tržištu te da je sposobnost dobavljača sirovog palmina ulja da izvoze sirovo palmino ulje narušena mjerama koje je donijela vlada Indonezije.

| (139) | Slične tvrdnje iznijeli su vlada Indonezije, PT Intibenua Perkasatama i PT Musim Mas („grupa Musim Mas”) i Permata. Vlada Indonezije u svojim je primjedbama tvrdila da cijene sirovog palmina ulja određuju tržišni mehanizmi i da kupci svoje okvirne cijene obično oblikuju prema međunarodnim tržišnim cijenama. |
| --- | --- |

(139)

Slične tvrdnje iznijeli su vlada Indonezije, PT Intibenua Perkasatama i PT Musim Mas („grupa Musim Mas”) i Permata. Vlada Indonezije u svojim je primjedbama tvrdila da cijene sirovog palmina ulja određuju tržišni mehanizmi i da kupci svoje okvirne cijene obično oblikuju prema međunarodnim tržišnim cijenama.

| (140) | Komisija je na slične argumente već odgovorila u uvodnim izjavama od 62. do 96. i utvrdila da oni nisu prihvatljivi. Isto se zaključuje i u odnosu na tvrdnje vlade Indonezije. Komisija je ponovno primijetila da vlada Indonezije nije dostavila nikakve nove dokaze kojima bi potkrijepila svoju tvrdnju. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je na slične argumente već odgovorila u uvodnim izjavama od 62. do 96. i utvrdila da oni nisu prihvatljivi. Isto se zaključuje i u odnosu na tvrdnje vlade Indonezije. Komisija je ponovno primijetila da vlada Indonezije nije dostavila nikakve nove dokaze kojima bi potkrijepila svoju tvrdnju.

| (141) | Vlada Indonezije tvrdila je i da Komisija nije dokazala postojanje dokazive veze između ponašanja proizvođača sirovog palmina ulja i mjera vlade Indonezije. U odnosu na to Komisija je ponovno istaknula zaključak iz uvodne izjave 168. privremene uredbe, na koji se upućuje u uvodnoj izjavi 137. Prema mišljenju Komisije, činjenica da su svi nezavisni dobavljači sirovog palmina ulja gotovo uvijek slijedili cijene PTPN-a nedvojbeni je dokaz postojanja te veze (još više na tržištu koje je fragmentirano u smislu broja dobavljača sirovog palmina ulja i zemljopisno, po otocima). To samo još više potvrđuje situacija u kojoj domaće cijene sirovog palmina ulja ne odražavaju ono što bi bez ciljanih mjera vlade Indonezije bila nenarušena tržišna cijena. |
| --- | --- |

(141)

Vlada Indonezije tvrdila je i da Komisija nije dokazala postojanje dokazive veze između ponašanja proizvođača sirovog palmina ulja i mjera vlade Indonezije. U odnosu na to Komisija je ponovno istaknula zaključak iz uvodne izjave 168. privremene uredbe, na koji se upućuje u uvodnoj izjavi 137. Prema mišljenju Komisije, činjenica da su svi nezavisni dobavljači sirovog palmina ulja gotovo uvijek slijedili cijene PTPN-a nedvojbeni je dokaz postojanja te veze (još više na tržištu koje je fragmentirano u smislu broja dobavljača sirovog palmina ulja i zemljopisno, po otocima). To samo još više potvrđuje situacija u kojoj domaće cijene sirovog palmina ulja ne odražavaju ono što bi bez ciljanih mjera vlade Indonezije bila nenarušena tržišna cijena.

| (142) | U svojem podnesku vlada Indonezije tvrdila je i da je Komisija uputila nju i neovisne dobavljače sirovog palmina ulja da dostave detaljne informacije koje onda nije provjerila. Vlada Indonezije nadalje je tvrdila da je Komisija u svojem zaključivanju u potpunosti zanemarila te informacije. Konačno, u tom je pogledu vlada Indonezije napomenula da je Komisija na nju primijenila članak 28. osnovne uredbe jer vlada Indonezije nije tražila više takvih odgovora i nije dobila više informacija od PTPN-a. |
| --- | --- |

(142)

U svojem podnesku vlada Indonezije tvrdila je i da je Komisija uputila nju i neovisne dobavljače sirovog palmina ulja da dostave detaljne informacije koje onda nije provjerila. Vlada Indonezije nadalje je tvrdila da je Komisija u svojem zaključivanju u potpunosti zanemarila te informacije. Konačno, u tom je pogledu vlada Indonezije napomenula da je Komisija na nju primijenila članak 28. osnovne uredbe jer vlada Indonezije nije tražila više takvih odgovora i nije dobila više informacija od PTPN-a.

| (143) | U odnosu na to Komisija smatra da je ta tvrdnja činjenično netočna. Komisija je analizirala sve odgovore dobavljača sirovog palmina ulja. Međutim, Komisija je primijetila da je unatoč svim poslanim podsjetnicima samo jedan neovisni dobavljač sirovog palmina ulja dostavio otvorenu verziju svojeg odgovora. U svjetlu članka 29. stavka 3. osnovne uredbe, Komisija može zanemariti dostavljene informacije za koje njihov podnositelj nije dostavio odgovarajući sažetak. Isto tako, velika većina odgovora bila je nepotpuna, a mnogi nisu sadržavali informacije o profitabilnosti. Komisija stoga nije mogla donijeti zaključak na temelju tih odgovora. Zapravo, izostanak suradnje vlade Indonezije i dobavljača sirovog palmina ulja dodatni je pokazatelj da dobavljači sirovog palmina ulja djeluju pod vodstvom vlade Indonezije radi potpore proizvođačima biodizela. |
| --- | --- |

(143)

U odnosu na to Komisija smatra da je ta tvrdnja činjenično netočna. Komisija je analizirala sve odgovore dobavljača sirovog palmina ulja. Međutim, Komisija je primijetila da je unatoč svim poslanim podsjetnicima samo jedan neovisni dobavljač sirovog palmina ulja dostavio otvorenu verziju svojeg odgovora. U svjetlu članka 29. stavka 3. osnovne uredbe, Komisija može zanemariti dostavljene informacije za koje njihov podnositelj nije dostavio odgovarajući sažetak. Isto tako, velika većina odgovora bila je nepotpuna, a mnogi nisu sadržavali informacije o profitabilnosti. Komisija stoga nije mogla donijeti zaključak na temelju tih odgovora. Zapravo, izostanak suradnje vlade Indonezije i dobavljača sirovog palmina ulja dodatni je pokazatelj da dobavljači sirovog palmina ulja djeluju pod vodstvom vlade Indonezije radi potpore proizvođačima biodizela.

| (144) | Slično tomu, tvrdnja vlade Indonezije da je Komisija zanemarila odgovor PTPN-a nije opravdana. Kao što je prethodno objašnjeno, Komisija je u više navrata bezuspješno tražila od PTPN-a da surađuje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 29. i 30. privremene uredbe, Komisija je primijetila da PTPN, koji je u potpunom vlasništvu vlade Indonezije, nije odgovorio na Dodatak B upitniku upućenom vladi Indonezije u zadanom roku. Komisija je stoga vladi Indonezije uputila dopis u skladu s člankom 28., ograničen na određene informacije koje nisu dostavljene. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 98. privremene uredbe vlada Indonezije dostavila je odgovor na Dodatak B za PTPN 30. lipnja 2019. To je bilo dugo nakon roka za podnošenje tih informacija (14. ožujka 2019.) i nakon posjeta radi provjere u prostorima vlade Indonezije. Podnesak je stoga dostavljen nakon što je rok već davno prošao, nije bio provjerljiv, a vlada Indonezije nije djelovala najbolje što je mogla u skladu s člankom 28. osnovne uredbe. U svakom slučaju Komisija je upotrijebila sve provjerljive dokaze koje je dostavio PTPN. Komisija je stoga na odgovarajući način ocijenila informacije koje je dostavio PTPN zajedno s drugim dostupnim podacima o tržištu sirovog palmina ulja u Indoneziji. |
| --- | --- |

(144)

Slično tomu, tvrdnja vlade Indonezije da je Komisija zanemarila odgovor PTPN-a nije opravdana. Kao što je prethodno objašnjeno, Komisija je u više navrata bezuspješno tražila od PTPN-a da surađuje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 29. i 30. privremene uredbe, Komisija je primijetila da PTPN, koji je u potpunom vlasništvu vlade Indonezije, nije odgovorio na Dodatak B upitniku upućenom vladi Indonezije u zadanom roku. Komisija je stoga vladi Indonezije uputila dopis u skladu s člankom 28., ograničen na određene informacije koje nisu dostavljene. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 98. privremene uredbe vlada Indonezije dostavila je odgovor na Dodatak B za PTPN 30. lipnja 2019. To je bilo dugo nakon roka za podnošenje tih informacija (14. ožujka 2019.) i nakon posjeta radi provjere u prostorima vlade Indonezije. Podnesak je stoga dostavljen nakon što je rok već davno prošao, nije bio provjerljiv, a vlada Indonezije nije djelovala najbolje što je mogla u skladu s člankom 28. osnovne uredbe. U svakom slučaju Komisija je upotrijebila sve provjerljive dokaze koje je dostavio PTPN. Komisija je stoga na odgovarajući način ocijenila informacije koje je dostavio PTPN zajedno s drugim dostupnim podacima o tržištu sirovog palmina ulja u Indoneziji.

| (145) | Nakon konačne objave vlada Indonezije, grupa Permata i Wilmar tvrdili su da Komisija nije dokazala da je dobavljačima sirovog palmina ulja povjerena zadaća ili ih se usmjeravalo jer:






  (a) | ograničenja izvoza nisu osmišljena za potporu industriji biodizela te je svaki utjecaj na cijene samo nuspojava primjene mjera; |
| --- | --- | --- |

(145)

Nakon konačne objave vlada Indonezije, grupa Permata i Wilmar tvrdili su da Komisija nije dokazala da je dobavljačima sirovog palmina ulja povjerena zadaća ili ih se usmjeravalo jer:

(a)

ograničenja izvoza nisu osmišljena za potporu industriji biodizela te je svaki utjecaj na cijene samo nuspojava primjene mjera;

| (b) | PTPN određuje svoje cijene putem konkurentnih javnih natječaja i profitabilan je; |
| --- | --- |

(b)

PTPN određuje svoje cijene putem konkurentnih javnih natječaja i profitabilan je;

| (c) | usklađenost cijena dobavljača sirovog palmina ulja s PTPN-om ne ukazuje na povjeravanje zadaća ili usmjeravanje; |
| --- | --- |

(c)

usklađenost cijena dobavljača sirovog palmina ulja s PTPN-om ne ukazuje na povjeravanje zadaća ili usmjeravanje;

| (d) | dobavljači sirovog palmina ulja razumni su subjekti na tržištu, a Komisija nije provjerila njihove odgovore; i |
| --- | --- |

(d)

dobavljači sirovog palmina ulja razumni su subjekti na tržištu, a Komisija nije provjerila njihove odgovore; i

| (e) | Komisija nije uspjela dokazati vezu djelovanja vlade Indonezije preko PTPN-a s djelovanjem dobavljača sirovog palmina ulja. Prema vladi Indonezije, ograničeni tržišni udio PTPN-a ne bi mu omogućio da određuje tržišne cijene. |
| --- | --- |

(e)

Komisija nije uspjela dokazati vezu djelovanja vlade Indonezije preko PTPN-a s djelovanjem dobavljača sirovog palmina ulja. Prema vladi Indonezije, ograničeni tržišni udio PTPN-a ne bi mu omogućio da određuje tržišne cijene.

| (146) | Komisija je prvo primijetila da je izvozna pristojba izričito osmišljena kako bi bila potpora OPPF-u te da je OPPF osmišljen za pružanje potpore industriji palmina ulja u cjelini, ali, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 76. i 77. privremene uredbe, u praksi pruža potporu samo industriji biodizela. Osim toga, Komisija je zaključila da vlada Indonezije podupire industriju biodizela dobavom sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene. Taj se cilj postiže kombiniranim učinkom različitih mjera, uključujući izvoznu pristojbu. |
| --- | --- |

(146)

Komisija je prvo primijetila da je izvozna pristojba izričito osmišljena kako bi bila potpora OPPF-u te da je OPPF osmišljen za pružanje potpore industriji palmina ulja u cjelini, ali, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 76. i 77. privremene uredbe, u praksi pruža potporu samo industriji biodizela. Osim toga, Komisija je zaključila da vlada Indonezije podupire industriju biodizela dobavom sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene. Taj se cilj postiže kombiniranim učinkom različitih mjera, uključujući izvoznu pristojbu.

| (147) | Komisija je stoga zaključila da uvođenje izvozne pristojbe od samog početka ima dva različita cilja: financirati OPPF te biti jedna od niza mjera za spuštanje cijena na domaćem tržištu. Komisija smatra da je vlada Indonezije namjerno htjela postići taj učinak na tržištu (i uspjela u tome) i da to nije samo nuspojava državne politike. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je stoga zaključila da uvođenje izvozne pristojbe od samog početka ima dva različita cilja: financirati OPPF te biti jedna od niza mjera za spuštanje cijena na domaćem tržištu. Komisija smatra da je vlada Indonezije namjerno htjela postići taj učinak na tržištu (i uspjela u tome) i da to nije samo nuspojava državne politike.

| (148) | U odnosu na tvrdnju da PTPN određuje svoje cijene u konkurentnim natječajima te da bi ishod stoga trebalo smatrati tržišnom cijenom, Komisija je podsjetila da se morala osloniti na dostupne činjenice, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 91. do 99. i 126. privremene uredbe, s obzirom na to da dobavljači sirovog palmina ulja i PTPN nisu surađivali. U svojim primjedbama na privremenu uredbu nijedan proizvođač izvoznik nije dostavio nijedan dokaz o tome kako sastavljaju svoje ponude za sirovo palmino ulje, osim nejasnih tvrdnji da se općenito temelje na „međunarodnim tržišnim cijenama”. Međutim, nije bilo izravnog dokaza o tome kako su dobavljači sirovog palmina ulja odredili svoje cijene; umjesto toga, činjenično je vidljivo usklađivanje cijena s cijenom koju je odredio PTPN. |
| --- | --- |

(148)

U odnosu na tvrdnju da PTPN određuje svoje cijene u konkurentnim natječajima te da bi ishod stoga trebalo smatrati tržišnom cijenom, Komisija je podsjetila da se morala osloniti na dostupne činjenice, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 91. do 99. i 126. privremene uredbe, s obzirom na to da dobavljači sirovog palmina ulja i PTPN nisu surađivali. U svojim primjedbama na privremenu uredbu nijedan proizvođač izvoznik nije dostavio nijedan dokaz o tome kako sastavljaju svoje ponude za sirovo palmino ulje, osim nejasnih tvrdnji da se općenito temelje na „međunarodnim tržišnim cijenama”. Međutim, nije bilo izravnog dokaza o tome kako su dobavljači sirovog palmina ulja odredili svoje cijene; umjesto toga, činjenično je vidljivo usklađivanje cijena s cijenom koju je odredio PTPN.

| (149) | U tom pogledu, u svojim primjedbama na konačnu objavu Wilmar je istaknuo da su ga službe Komisije tijekom posjeta radi provjere u njegovim poslovnim prostorima upitale kako odlučuje koju će cijenu ponuditi na određenom natječaju PTPN-a. Wilmar je nadalje naveo da u sljedećem izvješću o posjetu nije navedeno da neke informacije nedostaju. Komisija u odnosu na to napominje da Wilmar ne osporava da su informacije koje je pružio u tom slučaju bile vrlo nejasne. Osim toga, Komisija je napomenula da Wilmar nije smatrao primjerenim pružiti detaljno objašnjenje tog mehanizma u bilo kojoj daljnjoj fazi ispitnog postupka, iako je Komisija u više navrata podsjećala na to. |
| --- | --- |

(149)

U tom pogledu, u svojim primjedbama na konačnu objavu Wilmar je istaknuo da su ga službe Komisije tijekom posjeta radi provjere u njegovim poslovnim prostorima upitale kako odlučuje koju će cijenu ponuditi na određenom natječaju PTPN-a. Wilmar je nadalje naveo da u sljedećem izvješću o posjetu nije navedeno da neke informacije nedostaju. Komisija u odnosu na to napominje da Wilmar ne osporava da su informacije koje je pružio u tom slučaju bile vrlo nejasne. Osim toga, Komisija je napomenula da Wilmar nije smatrao primjerenim pružiti detaljno objašnjenje tog mehanizma u bilo kojoj daljnjoj fazi ispitnog postupka, iako je Komisija u više navrata podsjećala na to.

| (150) | S obzirom na nedostatak provjerljivih dokaza za tu tvrdnju, Komisija ju je odbacila. Umjesto da samostalno određuju svoje cijene s obzirom na međunarodne cijene, dobavljači sirovog palmina ulja prate cijene koje stvarno određuje PTPN. |
| --- | --- |

(150)

S obzirom na nedostatak provjerljivih dokaza za tu tvrdnju, Komisija ju je odbacila. Umjesto da samostalno određuju svoje cijene s obzirom na međunarodne cijene, dobavljači sirovog palmina ulja prate cijene koje stvarno određuje PTPN.

| (151) | U pogledu tvrdnje da je PTPN profitabilan, Komisija je napomenula da je, uz ono što je već objašnjeno u uvodnim izjavama 125. i 144, vlada Indonezije s kašnjenjem dostavila revidirane financijske izvještaje PTPN-a iz 2018. nakon konačne objave. Međutim, prijevod je primljen samo za jedan dio te računovodstvene dokumentacije. Čini se da računovodstvena dokumentacija za 2018. pokazuje da je PTPN 2018. bio profitabilan. Međutim, Komisija to nije mogla procijeniti jer nisu prevedeni njezini ključni dijelovi i jer ta dokumentacija obuhvaća sve proizvode, a ne samo prihod od prodaje sirovog palmina ulja. Nadalje, kako je prethodno objašnjeno, podaci za prodaju sirovog palmina ulja i za društvo u cjelini podneseni su prekasno te ih se stoga nije moglo provjeriti. Tome se dodaje i činjenica da PTPN nije surađivao u ispitnom postupku. Komisija je stoga zaključila da se točnost tvrdnje nije mogla ocijeniti i da je se moralo odbaciti. U pogledu tvrdnje iz prethodne točke (b) Komisija je u uvodnoj izjavi 133. privremene uredbe objasnila da PTPN u stvarnosti nema obvezu davanja protuponude s višom cijenom ako su primljene ponude ispod „okvirne cijene” za taj određeni dan. Komisija je tijekom posjeta radi provjere potvrdila da je PTPN redovito prihvaćao ponude ispod takve cijene. Osim toga, Komisija je primijetila da vlada Indonezije ima mogućnost utjecati na odluke PTPN-a u pogledu politike cijena te da to i čini (18). |
| --- | --- |

(151)

U pogledu tvrdnje da je PTPN profitabilan, Komisija je napomenula da je, uz ono što je već objašnjeno u uvodnim izjavama 125. i 144, vlada Indonezije s kašnjenjem dostavila revidirane financijske izvještaje PTPN-a iz 2018. nakon konačne objave. Međutim, prijevod je primljen samo za jedan dio te računovodstvene dokumentacije. Čini se da računovodstvena dokumentacija za 2018. pokazuje da je PTPN 2018. bio profitabilan. Međutim, Komisija to nije mogla procijeniti jer nisu prevedeni njezini ključni dijelovi i jer ta dokumentacija obuhvaća sve proizvode, a ne samo prihod od prodaje sirovog palmina ulja. Nadalje, kako je prethodno objašnjeno, podaci za prodaju sirovog palmina ulja i za društvo u cjelini podneseni su prekasno te ih se stoga nije moglo provjeriti. Tome se dodaje i činjenica da PTPN nije surađivao u ispitnom postupku. Komisija je stoga zaključila da se točnost tvrdnje nije mogla ocijeniti i da je se moralo odbaciti. U pogledu tvrdnje iz prethodne točke (b) Komisija je u uvodnoj izjavi 133. privremene uredbe objasnila da PTPN u stvarnosti nema obvezu davanja protuponude s višom cijenom ako su primljene ponude ispod „okvirne cijene” za taj određeni dan. Komisija je tijekom posjeta radi provjere potvrdila da je PTPN redovito prihvaćao ponude ispod takve cijene. Osim toga, Komisija je primijetila da vlada Indonezije ima mogućnost utjecati na odluke PTPN-a u pogledu politike cijena te da to i čini (18).

18

| (152) | U pogledu tvrdnje da je usklađivanje cijena dobavljača sirovog palmina ulja s dnevnim cijenama PTPN-a pokazatelj činjenice da je tržište nenarušeno, a ne pokazatelj povjeravanja zadaća ili usmjeravanja, Komisija je primijetila da su svi nezavisni dobavljači sirovog palmina ulja nudili cijene jednake cijeni PTPN-a tog dana ili niže od nje. Komisija smatra da to ne može biti pokazatelj dinamike nenarušenog tržišta: nelogično je da na konkurentnom tržištu nijedan dobavljač sirovog palmina ulja ne bi prodavao po cijeni višoj od one koju je odredio konkurent (osim ako taj konkurent zapravo određuje najvišu cijenu za tu robu na tržištu, a vlada obvezuje ili potiče druge sudionike da se pridržavaju te gornje granice). |
| --- | --- |

(152)

U pogledu tvrdnje da je usklađivanje cijena dobavljača sirovog palmina ulja s dnevnim cijenama PTPN-a pokazatelj činjenice da je tržište nenarušeno, a ne pokazatelj povjeravanja zadaća ili usmjeravanja, Komisija je primijetila da su svi nezavisni dobavljači sirovog palmina ulja nudili cijene jednake cijeni PTPN-a tog dana ili niže od nje. Komisija smatra da to ne može biti pokazatelj dinamike nenarušenog tržišta: nelogično je da na konkurentnom tržištu nijedan dobavljač sirovog palmina ulja ne bi prodavao po cijeni višoj od one koju je odredio konkurent (osim ako taj konkurent zapravo određuje najvišu cijenu za tu robu na tržištu, a vlada obvezuje ili potiče druge sudionike da se pridržavaju te gornje granice).

| (153) | U odnosu na tvrdnju vlade Indonezije da su proizvođači sirovog palmina ulja razumni subjekti na tržištu s obzirom na to da se 70 % sirovog palmina ulja izvozi, Komisija napominje da domaća potrošnja sirovog palmina ulja iznosi 30 % proizvodnje (19). To znači da proizvođači sirovog palmina ulja u potpunosti zadovoljavaju domaću potražnju te pribjegavaju izvozu nakon što je zadovolje. Stoga činjenica da se 70 % proizvodnje sirovog palmina ulja izvozi ne proturječi zaključku da su dobavljači sirovog palmina ulja lišeni razumnog izbora, nego upravo suprotno. Kad bi se indonezijski dobavljači sirovog palmina ulja ponašali racionalno, ne bi zadovoljavali domaću potražnju nego bi izvozili sve ili znatno veći udio svoje proizvodnje tamo gdje bi ostvarivali veću dobit. Ta potencijalna dodatna dobit od izvoza ograničena je ograničenjima izvoza koja vlada Indonezije primjenjuje kako bi potaknula dobavljače sirovog palmina ulja da ga prodaju na domaćem tržištu i zadovolje lokalne potrebe. Stoga, činjenica da je cjelokupna domaća potražnja zadovoljena zapravo ukazuje na to da je vlada Indonezije postigla svoj cilj uređivanja domaćeg tržišta. |
| --- | --- |

(153)

U odnosu na tvrdnju vlade Indonezije da su proizvođači sirovog palmina ulja razumni subjekti na tržištu s obzirom na to da se 70 % sirovog palmina ulja izvozi, Komisija napominje da domaća potrošnja sirovog palmina ulja iznosi 30 % proizvodnje (19). To znači da proizvođači sirovog palmina ulja u potpunosti zadovoljavaju domaću potražnju te pribjegavaju izvozu nakon što je zadovolje. Stoga činjenica da se 70 % proizvodnje sirovog palmina ulja izvozi ne proturječi zaključku da su dobavljači sirovog palmina ulja lišeni razumnog izbora, nego upravo suprotno. Kad bi se indonezijski dobavljači sirovog palmina ulja ponašali racionalno, ne bi zadovoljavali domaću potražnju nego bi izvozili sve ili znatno veći udio svoje proizvodnje tamo gdje bi ostvarivali veću dobit. Ta potencijalna dodatna dobit od izvoza ograničena je ograničenjima izvoza koja vlada Indonezije primjenjuje kako bi potaknula dobavljače sirovog palmina ulja da ga prodaju na domaćem tržištu i zadovolje lokalne potrebe. Stoga, činjenica da je cjelokupna domaća potražnja zadovoljena zapravo ukazuje na to da je vlada Indonezije postigla svoj cilj uređivanja domaćeg tržišta.

19

| (154) | U svojim primjedbama na konačnu objavu Wilmar je tvrdio i da činjenica da nakon sniženja izvozne pristojbe na nulu nije došlo do povećanja udjela izvoza sirovog palmina ulja dokazuje da je Komisija pogrešno zaključila da je izvozna pristojba namijenjena zadržavanju sirovog palmina ulja u zemlji i spuštanju njegove cijene. |
| --- | --- |

(154)

U svojim primjedbama na konačnu objavu Wilmar je tvrdio i da činjenica da nakon sniženja izvozne pristojbe na nulu nije došlo do povećanja udjela izvoza sirovog palmina ulja dokazuje da je Komisija pogrešno zaključila da je izvozna pristojba namijenjena zadržavanju sirovog palmina ulja u zemlji i spuštanju njegove cijene.

| (155) | U odnosu na to Komisija je primijetila da su podaci koje je Wilmar dostavio ukazivali na to da se domaća potrošnja povećala i da je stoga zauzela veći udio ukupne proizvodnje sirovog palmina ulja. Da je vlada Indonezije izrazila namjeru da ukine sustav ograničenja izvoza, to bi potvrdilo Wilmarovu tvrdnju. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 108., vlada Indonezije ne namjerava ukinuti mehanizam ograničavanja izvoza. Naprotiv, jasno je da je stopa sustava ograničavanja izvoza na nuli samo zbog vanjskih čimbenika, tj. svjetskog pada cijena palmina ulja. Svi su indonezijski proizvođači svjesni toga da je ta razina samo privremena te stoga nastavljaju davati prednost zadovoljavanju domaće potražnje. |
| --- | --- |

(155)

U odnosu na to Komisija je primijetila da su podaci koje je Wilmar dostavio ukazivali na to da se domaća potrošnja povećala i da je stoga zauzela veći udio ukupne proizvodnje sirovog palmina ulja. Da je vlada Indonezije izrazila namjeru da ukine sustav ograničenja izvoza, to bi potvrdilo Wilmarovu tvrdnju. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 108., vlada Indonezije ne namjerava ukinuti mehanizam ograničavanja izvoza. Naprotiv, jasno je da je stopa sustava ograničavanja izvoza na nuli samo zbog vanjskih čimbenika, tj. svjetskog pada cijena palmina ulja. Svi su indonezijski proizvođači svjesni toga da je ta razina samo privremena te stoga nastavljaju davati prednost zadovoljavanju domaće potražnje.

| (156) | Wilmar je u svojem odgovoru dostavio informacije o cijenama tvrdeći da se domaće cijene sirovog palmina ulja nisu znatno povećale nakon sniženja stope izvozne pristojbe na nulu. Komisija je analizirala te podatke i primijetila da nije mogla pronaći izvor podataka koje je upotrijebio Wilmar; stoga Komisija nije mogla provjeriti ni ocijeniti njihovu točnost. Međutim, Komisija je uzimajući te podatke kao osnovu primijetila da oni pokazuju usklađivanje domaće cijene s izvoznim cijenama, bez obzira na privremenu narav činjenice da je stopa izvozne pristojbe jednaka nuli. Točnije, dok je tijekom razdoblja ispitnog postupka prosječna razlika između dviju cijena iznosila otprilike 50 USD/tona, podaci koje je dostavio Wilmar pokazuju da su se domaće cijene povisile na razinu blisku izvoznim cijenama i da je razlika sad manja od 20 USD/tona. Činjenica da se domaća cijena nije znatno povećala u apsolutnom smislu isključivo je posljedica činjenice da su svjetske cijene pale. |
| --- | --- |

(156)

Wilmar je u svojem odgovoru dostavio informacije o cijenama tvrdeći da se domaće cijene sirovog palmina ulja nisu znatno povećale nakon sniženja stope izvozne pristojbe na nulu. Komisija je analizirala te podatke i primijetila da nije mogla pronaći izvor podataka koje je upotrijebio Wilmar; stoga Komisija nije mogla provjeriti ni ocijeniti njihovu točnost. Međutim, Komisija je uzimajući te podatke kao osnovu primijetila da oni pokazuju usklađivanje domaće cijene s izvoznim cijenama, bez obzira na privremenu narav činjenice da je stopa izvozne pristojbe jednaka nuli. Točnije, dok je tijekom razdoblja ispitnog postupka prosječna razlika između dviju cijena iznosila otprilike 50 USD/tona, podaci koje je dostavio Wilmar pokazuju da su se domaće cijene povisile na razinu blisku izvoznim cijenama i da je razlika sad manja od 20 USD/tona. Činjenica da se domaća cijena nije znatno povećala u apsolutnom smislu isključivo je posljedica činjenice da su svjetske cijene pale.

| (157) | Prema mišljenju Komisije, to potkrjepljuje njezin nalaz da je sustav izvoznih ograničenja, među ostalim te zajedno s drugim mjerama, osmišljen za spuštanje domaćih cijena sirovog palmina ulja. |
| --- | --- |

(157)

Prema mišljenju Komisije, to potkrjepljuje njezin nalaz da je sustav izvoznih ograničenja, među ostalim te zajedno s drugim mjerama, osmišljen za spuštanje domaćih cijena sirovog palmina ulja.

| (158) | U pogledu tvrdnje vlade Indonezije da Komisija nije provjerila odgovore neovisnih dobavljača sirovog palmina ulja, Komisija primjećuje da je to činjenično netočan navod. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 143., Komisija je pomno analizirala sve primljene odgovore, ali je primijetila da je većina odgovora bila nepotpuna, mnogi nisu sadržavali informacije o profitabilnosti, a u velikom broju slučajeva nisu dostavljene otvorene verzije odgovora. |
| --- | --- |

(158)

U pogledu tvrdnje vlade Indonezije da Komisija nije provjerila odgovore neovisnih dobavljača sirovog palmina ulja, Komisija primjećuje da je to činjenično netočan navod. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 143., Komisija je pomno analizirala sve primljene odgovore, ali je primijetila da je većina odgovora bila nepotpuna, mnogi nisu sadržavali informacije o profitabilnosti, a u velikom broju slučajeva nisu dostavljene otvorene verzije odgovora.

| (159) | Osim te tvrdnje, vlada Indonezije tvrdila je da su tvrdnje Komisije u konačnoj objavi, koje se navode u uvodnoj izjavi 143., netočne jer nije mogla pronaći podsjetnike u otvorenom spisu. U odnosu na tu tvrdnju, Komisija je primijetila da su ti podsjetnici dio spisa s ograničenim pristupom i da ih se može pronaći na popisu dokumenata s ograničenim pristupom dostupnih zainteresiranim stranama. Komisija je unatoč tome na saslušanju održanom 16. listopada 2019. dostavila vladi Indonezije popis relevantnih referentnih brojeva. Komisija je primijetila i da su upitnici za neovisne dobavljače sirovog palmina ulja dio upitnika upućenog vladi Indonezije, te je stoga i odgovornost za koordinaciju, prikupljanje i osiguravanje pravovremenog slanja cjelovitih odgovora u potpunosti na vladi Indonezije. |
| --- | --- |

(159)

Osim te tvrdnje, vlada Indonezije tvrdila je da su tvrdnje Komisije u konačnoj objavi, koje se navode u uvodnoj izjavi 143., netočne jer nije mogla pronaći podsjetnike u otvorenom spisu. U odnosu na tu tvrdnju, Komisija je primijetila da su ti podsjetnici dio spisa s ograničenim pristupom i da ih se može pronaći na popisu dokumenata s ograničenim pristupom dostupnih zainteresiranim stranama. Komisija je unatoč tome na saslušanju održanom 16. listopada 2019. dostavila vladi Indonezije popis relevantnih referentnih brojeva. Komisija je primijetila i da su upitnici za neovisne dobavljače sirovog palmina ulja dio upitnika upućenog vladi Indonezije, te je stoga i odgovornost za koordinaciju, prikupljanje i osiguravanje pravovremenog slanja cjelovitih odgovora u potpunosti na vladi Indonezije.

| (160) | U odnosu na tvrdnju iz prethodne točke (e) Komisija je u uvodnim izjavama od 124. do 143. privremene uredbe objasnila na koji način vlada Indonezije, preko PTPN-a, djeluje kao tijelo koje utvrđuje cijene na domaćem indonezijskom tržištu i kako svi neovisni dobavljači sirovog palmina ulja prate te pokazatelje cijena. Vlada Indonezije u svojoj je primjedbi na konačnu objavu navela da je, s obzirom na ograničeni tržišni udio PTPN-a, taj rezultat malo vjerojatan. Međutim, Komisija je napomenula da vlada Indonezije nije dostavila nikakve činjenične dokaze kojima bi potkrijepila svoju tvrdnju i opovrgnula Komisijin nalaz. |
| --- | --- |

(160)

U odnosu na tvrdnju iz prethodne točke (e) Komisija je u uvodnim izjavama od 124. do 143. privremene uredbe objasnila na koji način vlada Indonezije, preko PTPN-a, djeluje kao tijelo koje utvrđuje cijene na domaćem indonezijskom tržištu i kako svi neovisni dobavljači sirovog palmina ulja prate te pokazatelje cijena. Vlada Indonezije u svojoj je primjedbi na konačnu objavu navela da je, s obzirom na ograničeni tržišni udio PTPN-a, taj rezultat malo vjerojatan. Međutim, Komisija je napomenula da vlada Indonezije nije dostavila nikakve činjenične dokaze kojima bi potkrijepila svoju tvrdnju i opovrgnula Komisijin nalaz.

| (161) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija je odbacila tvrdnje vlade Indonezije i proizvođača izvoznika te je potvrdila svoje nalaze o povjeravanju zadaće i usmjeravanju. |
| --- | --- |

(161)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija je odbacila tvrdnje vlade Indonezije i proizvođača izvoznika te je potvrdila svoje nalaze o povjeravanju zadaće i usmjeravanju.

3.2.3.   Neuspjeh u dokazivanju potpora prihodu ili cijeni na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe

Neuspjeh u dokazivanju potpora prihodu ili cijeni na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe

| (162) | Nakon privremene objave vlada Indonezije i proizvođači izvoznici tvrdili su da Komisija nije dokazala postojanje potpore prihodu i cijeni u korist proizvođača biodizela prema standardu dokazivanja utvrđenom u sudskoj praksi WTO-a. |
| --- | --- |

(162)

Nakon privremene objave vlada Indonezije i proizvođači izvoznici tvrdili su da Komisija nije dokazala postojanje potpore prihodu i cijeni u korist proizvođača biodizela prema standardu dokazivanja utvrđenom u sudskoj praksi WTO-a.

| (163) | Komisija je u vezi s tim primijetila da ni vlada Indonezije ni proizvođači izvoznici nisu dostavili nove podatke ili dokaze kojima bi potkrijepili tvrdnju da potpora dohotku ili cijeni nije postojala. Tvrdnje iznesene u tom pogledu samo izražavaju neslaganje s tumačenjem sudske prakse koju slijedi Komisija. Komisija je usto smatrala da analiza provedena u odjeljku 3.3.3.7. privremene uredbe dostiže standard dokazivanja utvrđen osnovnom uredbom, Sporazumom o subvencijama i kompenzacijskim mjerama te sudskom praksom WTO-a. |
| --- | --- |

(163)

Komisija je u vezi s tim primijetila da ni vlada Indonezije ni proizvođači izvoznici nisu dostavili nove podatke ili dokaze kojima bi potkrijepili tvrdnju da potpora dohotku ili cijeni nije postojala. Tvrdnje iznesene u tom pogledu samo izražavaju neslaganje s tumačenjem sudske prakse koju slijedi Komisija. Komisija je usto smatrala da analiza provedena u odjeljku 3.3.3.7. privremene uredbe dostiže standard dokazivanja utvrđen osnovnom uredbom, Sporazumom o subvencijama i kompenzacijskim mjerama te sudskom praksom WTO-a.

| (164) | Bez novih činjeničnih elemenata koji bi izazvali preispitivanje njezinih nalaza, Komisija je potvrdila svoj zaključak donesen u odjeljku 3.3.3.7. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(164)

Bez novih činjeničnih elemenata koji bi izazvali preispitivanje njezinih nalaza, Komisija je potvrdila svoj zaključak donesen u odjeljku 3.3.3.7. privremene uredbe.

| (165) | Nakon konačne objave vlada Indonezije tvrdila je da je Komisija pogriješila kad je zaključila da postoji potpora prihodu i cijeni jer je za to potrebno postojanje mjere koja jamči određeni rezultat, a ne bilo kakve mjere koja ima slučajan učinak na cijene. |
| --- | --- |

(165)

Nakon konačne objave vlada Indonezije tvrdila je da je Komisija pogriješila kad je zaključila da postoji potpora prihodu i cijeni jer je za to potrebno postojanje mjere koja jamči određeni rezultat, a ne bilo kakve mjere koja ima slučajan učinak na cijene.

| (166) | U odnosu na to Komisija je već objasnila u uvodnim izjavama 153. i 160. da je cilj skupa mjera uređivati i spuštati domaće cijene i da to nije samo nuspojava politike vlade Indonezije. Komisija je usto primijetila da ni vlada Indonezije ni proizvođači izvoznici nisu dostavili nove podatke ili dokaze kojima bi potkrijepili tvrdnju da potpora dohotku ili cijeni nije postojala. |
| --- | --- |

(166)

U odnosu na to Komisija je već objasnila u uvodnim izjavama 153. i 160. da je cilj skupa mjera uređivati i spuštati domaće cijene i da to nije samo nuspojava politike vlade Indonezije. Komisija je usto primijetila da ni vlada Indonezije ni proizvođači izvoznici nisu dostavili nove podatke ili dokaze kojima bi potkrijepili tvrdnju da potpora dohotku ili cijeni nije postojala.

| (167) | Wilmar tvrdi da Komisija nije uzela u obzir njegove tvrdnje u odgovoru na privremenu objavu te je pozvala Komisiju da to učini. |
| --- | --- |

(167)

Wilmar tvrdi da Komisija nije uzela u obzir njegove tvrdnje u odgovoru na privremenu objavu te je pozvala Komisiju da to učini.

| (168) | Suprotno tvrdnjama Wilmara, Komisija je analizirala te navode i, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 163., nije mogla pronaći nijedan novi činjenični element. Umjesto toga, Wilmar objašnjava zašto se ne slaže s Komisijinim tumačenjem sudske prakse WTO-a i činjenica u predmetu. U tim primjedbama Wilmar pojašnjava svoje mišljenje o odgovarajućoj alternativnoj hipotetskoj situaciji. |
| --- | --- |

(168)

Suprotno tvrdnjama Wilmara, Komisija je analizirala te navode i, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 163., nije mogla pronaći nijedan novi činjenični element. Umjesto toga, Wilmar objašnjava zašto se ne slaže s Komisijinim tumačenjem sudske prakse WTO-a i činjenica u predmetu. U tim primjedbama Wilmar pojašnjava svoje mišljenje o odgovarajućoj alternativnoj hipotetskoj situaciji.

| (169) | Radi jasnoće, Komisija je ponovila da se ne slaže s Wilmarom u pogledu tumačenja sudske prakse WTO-a i činjenica u predmetu kako je utvrđeno u odjeljku III.B.3 primjedbi na privremenu uredbu i da u potpunosti potvrđuje zaključak donesen u odjeljku 3.3.3.7. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(169)

Radi jasnoće, Komisija je ponovila da se ne slaže s Wilmarom u pogledu tumačenja sudske prakse WTO-a i činjenica u predmetu kako je utvrđeno u odjeljku III.B.3 primjedbi na privremenu uredbu i da u potpunosti potvrđuje zaključak donesen u odjeljku 3.3.3.7. privremene uredbe.

3.2.4.   Neuspjeh u dokazivanju postojanja koristi: pogreška pri utvrđivanju odgovarajuće referentne vrijednosti

Neuspjeh u dokazivanju postojanja koristi: pogreška pri utvrđivanju odgovarajuće referentne vrijednosti

| (170) | U privremenoj uredbi Komisija je utvrdila da su izvozne cijene FOB sirovog palmina ulja iz Indonezije u ostatak svijeta, kako su navedene u indonezijskoj statistici izvoza, primjerena referentna vrijednost jer se utvrđuju u skladu s načelima slobodnog tržišta, u natjecanju s cijenama drugih proizvoda na stranim tržištima, odražavaju prevladavajuće tržišne uvjete u Indoneziji i nisu narušene državnim intervencijama. Osim toga, Komisija je smatrala da je upotrijebljena referentna vrijednost najbliža zamjena za nenarušene cijene na indonezijskom domaćem tržištu bez intervencije vlade Indonezije. Komisija je utvrdila i da su cijene FOB koje su upotrebljavane kao referentne vrijednosti u skladu s međunarodnim cijenama (npr. CIF Rotterdam). |
| --- | --- |

(170)

U privremenoj uredbi Komisija je utvrdila da su izvozne cijene FOB sirovog palmina ulja iz Indonezije u ostatak svijeta, kako su navedene u indonezijskoj statistici izvoza, primjerena referentna vrijednost jer se utvrđuju u skladu s načelima slobodnog tržišta, u natjecanju s cijenama drugih proizvoda na stranim tržištima, odražavaju prevladavajuće tržišne uvjete u Indoneziji i nisu narušene državnim intervencijama. Osim toga, Komisija je smatrala da je upotrijebljena referentna vrijednost najbliža zamjena za nenarušene cijene na indonezijskom domaćem tržištu bez intervencije vlade Indonezije. Komisija je utvrdila i da su cijene FOB koje su upotrebljavane kao referentne vrijednosti u skladu s međunarodnim cijenama (npr. CIF Rotterdam).

| (171) | Komisija je stoga izračunala iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere za svakog proizvođača izvoznika u smislu koristi za primatelja utvrđene tijekom razdoblja ispitnog postupka. Komisija je korist procijenila kao zbroj razlika između cijena plaćenih za sirovo palmino ulje kupljeno na domaćem tržištu i referentne cijene sirovog palminog ulja izračunane po mjesecu razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(171)

Komisija je stoga izračunala iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere za svakog proizvođača izvoznika u smislu koristi za primatelja utvrđene tijekom razdoblja ispitnog postupka. Komisija je korist procijenila kao zbroj razlika između cijena plaćenih za sirovo palmino ulje kupljeno na domaćem tržištu i referentne cijene sirovog palminog ulja izračunane po mjesecu razdoblja ispitnog postupka.

| (172) | Vlada Indonezije, Wilmar i grupa Permata tvrdili su da je Komisija pogriješila kad je 1. odlučila da je ta referentna vrijednost primjerena i 2. pri izračunu ukupne koristi. Vlada Indonezije, Wilmar i grupa Permata tvrde da je to zato što izvozna cijena FOB uključuje izvoznu pristojbu te je stoga narušena. EBB je podnio vrlo sličnu tvrdnju. |
| --- | --- |

(172)

Vlada Indonezije, Wilmar i grupa Permata tvrdili su da je Komisija pogriješila kad je 1. odlučila da je ta referentna vrijednost primjerena i 2. pri izračunu ukupne koristi. Vlada Indonezije, Wilmar i grupa Permata tvrde da je to zato što izvozna cijena FOB uključuje izvoznu pristojbu te je stoga narušena. EBB je podnio vrlo sličnu tvrdnju.

| (173) | Komisija je primijetila da se tvrdnjom da je izvozna cijena narušena u biti pokušava konceptualno preokrenuti argumentacija predmeta. Iako je Komisija smatrala da su domaće cijene sirovog palmina ulja umjetno niske, izvoznici tvrde da su izvozne cijene (koje su otprilike u skladu s međunarodnim cijenama) te koje su previsoke. Drugim riječima, izvoznici tvrde da izvozna pristojba čini izvozne cijene previsokima. Međutim, cijena na domaćem tržištu je ta koja je, među ostalim, narušena izvoznom pristojbom. Konačno, vlada Indonezije sama je tvrdila da izvozna pristojba nije uključena u izvoznu cijenu koju Komisija primjenjuje u svojim izračunima (20). Komisija je primila na znanje tu tvrdnju vlade Indonezije. Međutim, smatrala je da su učinci izvozne pristojbe uračunani u cijenu FOB. Komisija je smatrala da prodavatelj uzima u obzir obvezu plaćanja pristojbe pri određivanju izvozne cijene koja se zatim dostavlja tijelima vlade Indonezije za potrebe statistike. |
| --- | --- |

(173)

Komisija je primijetila da se tvrdnjom da je izvozna cijena narušena u biti pokušava konceptualno preokrenuti argumentacija predmeta. Iako je Komisija smatrala da su domaće cijene sirovog palmina ulja umjetno niske, izvoznici tvrde da su izvozne cijene (koje su otprilike u skladu s međunarodnim cijenama) te koje su previsoke. Drugim riječima, izvoznici tvrde da izvozna pristojba čini izvozne cijene previsokima. Međutim, cijena na domaćem tržištu je ta koja je, među ostalim, narušena izvoznom pristojbom. Konačno, vlada Indonezije sama je tvrdila da izvozna pristojba nije uključena u izvoznu cijenu koju Komisija primjenjuje u svojim izračunima (20). Komisija je primila na znanje tu tvrdnju vlade Indonezije. Međutim, smatrala je da su učinci izvozne pristojbe uračunani u cijenu FOB. Komisija je smatrala da prodavatelj uzima u obzir obvezu plaćanja pristojbe pri određivanju izvozne cijene koja se zatim dostavlja tijelima vlade Indonezije za potrebe statistike.

20

| (174) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 198. privremene uredbe, Komisija je smatrala da je mjesečna izvozna cijena FOB, iskazana u indonezijskim statističkim podacima, najprimjerenija referentna vrijednost. Komisija smatra da je ta referentna vrijednost primjerena za pojedinačne kupovne transakcije. Komisija je utvrdila da su referentna cijena prema uvjetima FOB Incoterms i cijene u domaćim kupovnim transakcijama proizvođača izvoznika prema uvjetima Incoterms bile usporedive. Komisija nije primila nikakve primjedbe zainteresiranih strana u odnosu na to. |
| --- | --- |

(174)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 198. privremene uredbe, Komisija je smatrala da je mjesečna izvozna cijena FOB, iskazana u indonezijskim statističkim podacima, najprimjerenija referentna vrijednost. Komisija smatra da je ta referentna vrijednost primjerena za pojedinačne kupovne transakcije. Komisija je utvrdila da su referentna cijena prema uvjetima FOB Incoterms i cijene u domaćim kupovnim transakcijama proizvođača izvoznika prema uvjetima Incoterms bile usporedive. Komisija nije primila nikakve primjedbe zainteresiranih strana u odnosu na to.

| (175) | Uz prethodno navedeno, Wilmar tvrdi da je Komisija pogriješila pri izračunu iznosa koristi koju je ostvario jer je od izračuna naknade trebalo oduzeti iznose za koliko je otkupna cijena sirovog palmina ulja viša od referentne vrijednosti. U tom pogledu Komisija je napomenula da je uzela u obzir samo transakcije u kojima je ostvarena korist (odnosno, kada je cijena koju su platili proizvođači izvoznici bila niža od referentne vrijednosti). To su transakcije u kojima dotični program proizvođačima izvoznicima omogućuje ostvarivanje koristi. Stoga ne bi imalo smisla odbiti transakcije u kojima nije omogućena nikakva prednost jer su bile u skladu s tržištem. U tom je smislu Komisija napomenula da je odbor WTO-a u predmetu Sjedinjene Američke Države – Konačne antidumpinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine (21), pri razmatranju kako je američko ministarstvo trgovine (USDOC) odredilo korist ostvarenu predmetnom subvencijom, koja je bila definirana kao dobava „gume” uz naknadu nižu od primjerene (22), napomenuo da se navodne subvencije „moraju analizirati u odnosu na određeno razdoblje kako bi se na kraju dobio ukupan iznos subvencija za ispitivani proizvod” (23) i da „članak 14. točka (d) Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ne sadržava nikakva upućivanja na pojam prijeboja ili ‚negativne koristi’ ili na računanje prosjeka tijekom ispitnog razdoblja za određenu robu.” (24) Pojedinačne nabavne transakcija uspoređuju se s odgovarajućim pragom za tu transakciju. Komisija je izvršila usporedbu među transakcijama kako bi utvrdila je li postojala korist i koji joj je iznos. Iznos utvrđenih koristi po transakciji je iznos subvencije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(175)

Uz prethodno navedeno, Wilmar tvrdi da je Komisija pogriješila pri izračunu iznosa koristi koju je ostvario jer je od izračuna naknade trebalo oduzeti iznose za koliko je otkupna cijena sirovog palmina ulja viša od referentne vrijednosti. U tom pogledu Komisija je napomenula da je uzela u obzir samo transakcije u kojima je ostvarena korist (odnosno, kada je cijena koju su platili proizvođači izvoznici bila niža od referentne vrijednosti). To su transakcije u kojima dotični program proizvođačima izvoznicima omogućuje ostvarivanje koristi. Stoga ne bi imalo smisla odbiti transakcije u kojima nije omogućena nikakva prednost jer su bile u skladu s tržištem. U tom je smislu Komisija napomenula da je odbor WTO-a u predmetu Sjedinjene Američke Države – Konačne antidumpinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine (21), pri razmatranju kako je američko ministarstvo trgovine (USDOC) odredilo korist ostvarenu predmetnom subvencijom, koja je bila definirana kao dobava „gume” uz naknadu nižu od primjerene (22), napomenuo da se navodne subvencije „moraju analizirati u odnosu na određeno razdoblje kako bi se na kraju dobio ukupan iznos subvencija za ispitivani proizvod” (23) i da „članak 14. točka (d) Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ne sadržava nikakva upućivanja na pojam prijeboja ili ‚negativne koristi’ ili na računanje prosjeka tijekom ispitnog razdoblja za određenu robu.” (24) Pojedinačne nabavne transakcija uspoređuju se s odgovarajućim pragom za tu transakciju. Komisija je izvršila usporedbu među transakcijama kako bi utvrdila je li postojala korist i koji joj je iznos. Iznos utvrđenih koristi po transakciji je iznos subvencije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

Sjedinjene Američke Države – Konačne antidumpinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine

21

22

23

24

| (176) | Nakon konačne objave vlada Indonezije tvrdila je i da Komisija nije dokazala postojanje koristi jer 1. nije logično utvrditi korist u obliku ograničenja izvoza na konkurentnom financijskom tržištu te 2. domaće cijene sirovog palmina ulja slijede dinamiku konkurentnog tržišta. |
| --- | --- |

(176)

Nakon konačne objave vlada Indonezije tvrdila je i da Komisija nije dokazala postojanje koristi jer 1. nije logično utvrditi korist u obliku ograničenja izvoza na konkurentnom financijskom tržištu te 2. domaće cijene sirovog palmina ulja slijede dinamiku konkurentnog tržišta.

| (177) | U tom pogledu Komisija želi ponovno naglasiti da se korist u ovom predmetu očituje u dobavi sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene. Stoga je prva tvrdnja vlade Indonezije odbačena. |
| --- | --- |

(177)

U tom pogledu Komisija želi ponovno naglasiti da se korist u ovom predmetu očituje u dobavi sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene. Stoga je prva tvrdnja vlade Indonezije odbačena.

| (178) | U pogledu tvrdnje vlade Indonezije da domaće cijene sirovog palmina ulja slijede konkurentnu i nenarušenu dinamiku tržišta, Komisija upućuje na provedenu analizu, posebice u uvodnoj izjavi 151. |
| --- | --- |

(178)

U pogledu tvrdnje vlade Indonezije da domaće cijene sirovog palmina ulja slijede konkurentnu i nenarušenu dinamiku tržišta, Komisija upućuje na provedenu analizu, posebice u uvodnoj izjavi 151.

| (179) | Komisija je stoga potvrdila svoj nalaz da program donosi korist proizvođačima biodizela. |
| --- | --- |

(179)

Komisija je stoga potvrdila svoj nalaz da program donosi korist proizvođačima biodizela.

| (180) | Vlada Indonezije tvrdila je i da je Komisija u osnovi utvrdila pogrešnu referentnu vrijednost jer je ona uključivala izvoznu pristojbu i da bi trebala odbiti izvoznu pristojbu od referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(180)

Vlada Indonezije tvrdila je i da je Komisija u osnovi utvrdila pogrešnu referentnu vrijednost jer je ona uključivala izvoznu pristojbu i da bi trebala odbiti izvoznu pristojbu od referentne vrijednosti.

| (181) | U tom pogledu Komisija je primijetila proturječje između ove izjave i odgovora vlade Indonezije na dopis za dopunu podataka od 14. ožujka 2019. U tom je odgovoru vlada Indonezije tvrdila: „Vlada Indonezije potvrđuje da statistički podaci o izvozu u EU obuhvaćaju samo biodizel proizveden u Indoneziji. Prijavljena vrijednost izvoza je FOB, a izvozni porez i pristojba nisu uključeni.” Komisija je ponovno primijetila da vlada Indonezije nije dostavila nikakve nove dokaze kojima bi potkrijepila svoju tvrdnju. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 173., Komisija je smatrala da izvozna cijena FOB praktično uključuje učinke izvozne pristojbe. |
| --- | --- |

(181)

U tom pogledu Komisija je primijetila proturječje između ove izjave i odgovora vlade Indonezije na dopis za dopunu podataka od 14. ožujka 2019. U tom je odgovoru vlada Indonezije tvrdila: „Vlada Indonezije potvrđuje da statistički podaci o izvozu u EU obuhvaćaju samo biodizel proizveden u Indoneziji. Prijavljena vrijednost izvoza je FOB, a izvozni porez i pristojba nisu uključeni.” Komisija je ponovno primijetila da vlada Indonezije nije dostavila nikakve nove dokaze kojima bi potkrijepila svoju tvrdnju. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 173., Komisija je smatrala da izvozna cijena FOB praktično uključuje učinke izvozne pristojbe.

| (182) | Wilmar je tvrdio da je referentna vrijednost upotrijebljena za izračun koristi pretjerana jer je upotrijebljena referentna vrijednost „izvan zemlje”. Međutim, pri određivanju najtočnije i najprimjerenije referentne vrijednosti treba napomenuti da se Komisija nije koristila referentnim vrijednostima „izvan zemlje”, kao što su vrijednosti u Maleziji ili Europi, primjerice CIF Rotterdam. Indonezijske izvozne cijene upotrijebljene su jer su indonezijske (te su u tom smislu cijene u zemlji) i predstavljaju pouzdanu tržišnu osnovu za usporedbu. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(182)

Wilmar je tvrdio da je referentna vrijednost upotrijebljena za izračun koristi pretjerana jer je upotrijebljena referentna vrijednost „izvan zemlje”. Međutim, pri određivanju najtočnije i najprimjerenije referentne vrijednosti treba napomenuti da se Komisija nije koristila referentnim vrijednostima „izvan zemlje”, kao što su vrijednosti u Maleziji ili Europi, primjerice CIF Rotterdam. Indonezijske izvozne cijene upotrijebljene su jer su indonezijske (te su u tom smislu cijene u zemlji) i predstavljaju pouzdanu tržišnu osnovu za usporedbu. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (183) | Komisija je stoga potvrdila zaključak donesen u uvodnoj izjavi 172. |
| --- | --- |

(183)

Komisija je stoga potvrdila zaključak donesen u uvodnoj izjavi 172.

3.2.5.   Specifičnost

Specifičnost

| (184) | Nakon konačne objave vlada Indonezije tvrdila je da Komisija nije dokazala specifičnost programa. Prema vladi Indonezije riječ je o subvenciji koja je specifična samo ako se odnosi na samo jednu industriju. |
| --- | --- |

(184)

Nakon konačne objave vlada Indonezije tvrdila je da Komisija nije dokazala specifičnost programa. Prema vladi Indonezije riječ je o subvenciji koja je specifična samo ako se odnosi na samo jednu industriju.

| (185) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Komisija je napomenula da je odbor SAD – subvencije za pamuk naveo da: „Prema tekstu članka 2. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama subvencija je „specifična” ako je specifična za neko poduzeće ili industriju ili skupinu poduzeća ili industrija (navedena u Sporazumu o SCM-u kao „određena poduzeća”) u okviru nadležnosti davatelja potpore. [...]”. Nadalje, odbor je objasnio da „[...] ‚Specifičnost’ obuhvaća skupinu industrija jer su riječi „određena poduzeća” široko definirane u početnim odredbama članka 2.1. kao poduzeće ili industrija ili skupina poduzeća ili industrija.” (25) |
| --- | --- |

(185)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Komisija je napomenula da je odbor SAD – subvencije za pamuk naveo da: „Prema tekstu članka 2. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama subvencija je „specifična” ako je specifična za neko poduzeće ili industriju ili skupinu poduzeća ili industrija (navedena u Sporazumu o SCM-u kao „određena poduzeća”) u okviru nadležnosti davatelja potpore. [...]”. Nadalje, odbor je objasnio da „[...] ‚Specifičnost’ obuhvaća skupinu industrija jer su riječi „određena poduzeća” široko definirane u početnim odredbama članka 2.1. kao poduzeće ili industrija ili skupina poduzeća ili industrija.” (25)

25

| (186) | Žalbeno tijelo u predmetu „SAD – Antidampinške i kompenzacijske pristojbe (Kina)” razmatralo je značenje „određenih poduzeća” iz članka 2.: „Osim toga, subvencija je specifična u skladu s člankom 2.1. točkom (a) Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ako je pristup toj subvenciji izričito ograničen na ‚određena poduzeća’. Uvodnom odredbom članka 2.1. utvrđuje se da se pojam ‚određena poduzeća’ odnosi na‚poduzeće ili industriju ili skupinu poduzeća ili industrija’. Prvo, napominjemo da se pojam ‚određena’ definira kao ‚znana i izdvojena, ali ne i izričito identificirana: (s imenicom u jednini) izdvojena, (s imenicom u množini) neka izdvojena, a neka utvrđena’. Riječ ‚skupina’ obično se definira kao ‚[a] broj ljudi ili stvari za koje se smatra da tvore jedinstvo ili cjelinu ili na temelju uzajamnog ili zajedničkog odnosa ili svrhe ili su klasificirani zajedno zbog stupnja sličnosti’. Kad je riječ o imenicama označenima riječju ‚određena’ te imenici ‚skupina’, vidimo da se pojam ‚poduzeće’ može definirati kao ‚[a] poslovni subjekt, društvo’, dok ‚industrija’ označava ‚[a] poseban oblik ili granu proizvodne radne snage; obrte, proizvodnju’. Primjećujemo da je odbor SAD – Subvencije za pamuk smatrao da se ‚industrija ili skupina ‚industrija’ općenito može odnositi na vrste proizvoda koje proizvode’; da se ‚pojam ‚industrija’ odnosi na proizvođače određenih proizvoda’; i da ‚opseg koncepta ‚industrije’ može ovisiti o nekoliko čimbenika u određenom slučaju’. Prethodno navedeno upućuje na to da se pojam ‚određena poduzeća’ odnosi na pojedino poduzeće ili industriju ili razred poduzeća ili industrija koji su poznati i izdvojeni. Međutim, slažemo se s Kinom da taj pojam uključuje ‚određenu neodređenost na rubovima’, a s odborom u predmetu SAD– Subvencije za pamuk Gossypium hirsutum slažemo se da se utvrđivanje toga čini li određeni broj poduzeća ili industrija ‚određena poduzeća’ može utvrditi samo ovisno o slučaju.” (26) |
| --- | --- |

(186)

Žalbeno tijelo u predmetu „SAD – Antidampinške i kompenzacijske pristojbe (Kina)” razmatralo je značenje „određenih poduzeća” iz članka 2.: „Osim toga, subvencija je specifična u skladu s člankom 2.1. točkom (a) Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ako je pristup toj subvenciji izričito ograničen na ‚određena poduzeća’. Uvodnom odredbom članka 2.1. utvrđuje se da se pojam ‚određena poduzeća’ odnosi na‚poduzeće ili industriju ili skupinu poduzeća ili industrija’. Prvo, napominjemo da se pojam ‚određena’ definira kao ‚znana i izdvojena, ali ne i izričito identificirana: (s imenicom u jednini) izdvojena, (s imenicom u množini) neka izdvojena, a neka utvrđena’. Riječ ‚skupina’ obično se definira kao ‚[a] broj ljudi ili stvari za koje se smatra da tvore jedinstvo ili cjelinu ili na temelju uzajamnog ili zajedničkog odnosa ili svrhe ili su klasificirani zajedno zbog stupnja sličnosti’. Kad je riječ o imenicama označenima riječju ‚određena’ te imenici ‚skupina’, vidimo da se pojam ‚poduzeće’ može definirati kao ‚[a] poslovni subjekt, društvo’, dok ‚industrija’ označava ‚[a] poseban oblik ili granu proizvodne radne snage; obrte, proizvodnju’. Primjećujemo da je odbor SAD – Subvencije za pamuk smatrao da se ‚industrija ili skupina ‚industrija’ općenito može odnositi na vrste proizvoda koje proizvode’; da se ‚pojam ‚industrija’ odnosi na proizvođače određenih proizvoda’; i da ‚opseg koncepta ‚industrije’ može ovisiti o nekoliko čimbenika u određenom slučaju’. Prethodno navedeno upućuje na to da se pojam ‚određena poduzeća’ odnosi na pojedino poduzeće ili industriju ili razred poduzeća ili industrija koji su poznati i izdvojeni. Međutim, slažemo se s Kinom da taj pojam uključuje ‚određenu neodređenost na rubovima’, a s odborom u predmetu SAD– Subvencije za pamuk Gossypium hirsutum slažemo se da se utvrđivanje toga čini li određeni broj poduzeća ili industrija ‚određena poduzeća’ može utvrditi samo ovisno o slučaju.” (26)

26

| (187) | Komisija je stoga napomenula da se u sudskoj praksi WTO-a ne zahtijeva da se subvencija odnosi na pojedinačnu industriju, nego se može odnositi i na „razred poduzeća ili industrija koji su poznati i izdvojeni”. U ovom slučaju Komisija je u uvodnoj izjavi 202. privremene uredbe zaključila da je skup mjera specifičan jer koristi poduzećima aktivnima u vrijednosnom lancu palmina ulja. Stoga je Komisija, u skladu sa sudskom praksom WTO-a, zaključila da je skup mjera specifičan jer se odnose na „razred poduzeća ili industrija koji su poznati i određeni”. Stoga je tvrdnja vlade Indonezije odbačena. |
| --- | --- |

(187)

Komisija je stoga napomenula da se u sudskoj praksi WTO-a ne zahtijeva da se subvencija odnosi na pojedinačnu industriju, nego se može odnositi i na „razred poduzeća ili industrija koji su poznati i izdvojeni”. U ovom slučaju Komisija je u uvodnoj izjavi 202. privremene uredbe zaključila da je skup mjera specifičan jer koristi poduzećima aktivnima u vrijednosnom lancu palmina ulja. Stoga je Komisija, u skladu sa sudskom praksom WTO-a, zaključila da je skup mjera specifičan jer se odnose na „razred poduzeća ili industrija koji su poznati i određeni”. Stoga je tvrdnja vlade Indonezije odbačena.

3.3.   Potpora vlade za industriju biodizela oslobađanjem od uvoznih carina na strojeve uvezene u carinske zone

Potpora vlade za industriju biodizela oslobađanjem od uvoznih carina na strojeve uvezene u carinske zone

| (188) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 237. privremene uredbe, Komisija je izračunala korist koju proizvođači izvoznici ostvaruju na temelju oslobođenja od uvozne carine za uvezene strojeve kao ukupni iznos neplaćene carine raspodijeljene u razdoblju ispitnog postupka na temelju životnog vijeka odgovarajuće imovine. Proizvođači izvoznici tvrdili su da je pri izračunu koristi ostvarenih zbog oslobođenja od uvoznih carina na uvezene strojeve Komisija trebala raspodijeliti primljene iznose u odnosu na ukupni promet predmetnih društava, a ne samo promet predmetnog proizvoda. Proizvođači izvoznici objašnjavali su to time da popis strojeva uvezenih bez plaćanja carine ne obuhvaća samo strojeve koji se upotrebljavaju za proizvodnju biodizela, nego i za proizvodnju drugih proizvoda. |
| --- | --- |

(188)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 237. privremene uredbe, Komisija je izračunala korist koju proizvođači izvoznici ostvaruju na temelju oslobođenja od uvozne carine za uvezene strojeve kao ukupni iznos neplaćene carine raspodijeljene u razdoblju ispitnog postupka na temelju životnog vijeka odgovarajuće imovine. Proizvođači izvoznici tvrdili su da je pri izračunu koristi ostvarenih zbog oslobođenja od uvoznih carina na uvezene strojeve Komisija trebala raspodijeliti primljene iznose u odnosu na ukupni promet predmetnih društava, a ne samo promet predmetnog proizvoda. Proizvođači izvoznici objašnjavali su to time da popis strojeva uvezenih bez plaćanja carine ne obuhvaća samo strojeve koji se upotrebljavaju za proizvodnju biodizela, nego i za proizvodnju drugih proizvoda.

| (189) | U tom pogledu Komisija je već u upitniku upućenom proizvođačima izvoznicima zatražila od trgovačkih društava da dostave popis strojeva i navedu za što se upotrebljavaju. Komisija je napomenula da nijedan proizvođač izvoznik nije spomenuo moguću dvojnu namjenu posebnih strojeva prije posjeta radi provjere, u vrijeme kada su se te informacije mogle provjeriti. Budući da nije bilo moguće provjeriti tu tvrdnju, ona je odbačena. |
| --- | --- |

(189)

U tom pogledu Komisija je već u upitniku upućenom proizvođačima izvoznicima zatražila od trgovačkih društava da dostave popis strojeva i navedu za što se upotrebljavaju. Komisija je napomenula da nijedan proizvođač izvoznik nije spomenuo moguću dvojnu namjenu posebnih strojeva prije posjeta radi provjere, u vrijeme kada su se te informacije mogle provjeriti. Budući da nije bilo moguće provjeriti tu tvrdnju, ona je odbačena.

| (190) | U pogledu uvoza strojeva u carinske zone, nakon objave privremene uredbe Komisija je primila primjedbe EBB-a o djelomičnoj suradnji Wilmara u tom pogledu. EBB je podsjetio na činjenicu da Wilmar nije otkrio razinu subvencija primljenih u okviru programa subvencija za carinsku zonu. Nadalje, EBB je napomenuo da privremena pristojba uvedena Wilmaru nije najviša stopa pristojbe među privremenim pristojbama uvedenima za taj program. |
| --- | --- |

(190)

U pogledu uvoza strojeva u carinske zone, nakon objave privremene uredbe Komisija je primila primjedbe EBB-a o djelomičnoj suradnji Wilmara u tom pogledu. EBB je podsjetio na činjenicu da Wilmar nije otkrio razinu subvencija primljenih u okviru programa subvencija za carinsku zonu. Nadalje, EBB je napomenuo da privremena pristojba uvedena Wilmaru nije najviša stopa pristojbe među privremenim pristojbama uvedenima za taj program.

| (191) | U tom pogledu Komisija potvrđuje da je zbog djelomičnog izostanka suradnje u pogledu podataka o carinskim zonama za Wilmar u tom pogledu upotrijebila dostupne podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(191)

U tom pogledu Komisija potvrđuje da je zbog djelomičnog izostanka suradnje u pogledu podataka o carinskim zonama za Wilmar u tom pogledu upotrijebila dostupne podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

| (192) | Nakon konačne objave društvo PT Ciliandra Perkasa tvrdilo je Komisija pogriješila kad je odbacila njegovu tvrdnju da je trebala raspodijeliti primljene iznose u odnosu na ukupan promet predmetnih društava, a ne samo promet predmetnog proizvoda. Društvo PT Ciliandra Perkasa objašnjavalo je to time da je Komisija mogla iz popisa naslutiti upotrebljava li se određeni stroj samo za biodizel ili ima dvojnu namjenu. |
| --- | --- |

(192)

Nakon konačne objave društvo PT Ciliandra Perkasa tvrdilo je Komisija pogriješila kad je odbacila njegovu tvrdnju da je trebala raspodijeliti primljene iznose u odnosu na ukupan promet predmetnih društava, a ne samo promet predmetnog proizvoda. Društvo PT Ciliandra Perkasa objašnjavalo je to time da je Komisija mogla iz popisa naslutiti upotrebljava li se određeni stroj samo za biodizel ili ima dvojnu namjenu.

| (193) | Komisija je u uvodnoj izjavi 189. napomenula da nijedan proizvođač izvoznik, uključujući društvo PT Ciliandra Perkasa, nije spomenuo moguću dvojnu namjenu posebnih strojeva prije posjeta radi provjere, u vrijeme kad su se te informacije mogle provjeriti. Budući da nije bilo moguće provjeriti tu tvrdnju, ona je odbačena. |
| --- | --- |

(193)

Komisija je u uvodnoj izjavi 189. napomenula da nijedan proizvođač izvoznik, uključujući društvo PT Ciliandra Perkasa, nije spomenuo moguću dvojnu namjenu posebnih strojeva prije posjeta radi provjere, u vrijeme kad su se te informacije mogle provjeriti. Budući da nije bilo moguće provjeriti tu tvrdnju, ona je odbačena.

3.4.   Opća napomena o metodologiji upotrijebljenoj za izračune subvencija

Opća napomena o metodologiji upotrijebljenoj za izračune subvencija

| (194) | Nakon privremene objave Wilmar je tvrdio da je Komisija pogriješila pri izračunu iznosa subvencija jer je to izvršila na temelju raspodijeljenog prometa. Wilmar tvrdi da je Komisija u skladu s člankom 7. stavkom 1. osnovne uredbe trebala izračunati iznos subvencije po jedinici subvencioniranog proizvoda umjesto za svaki program. |
| --- | --- |

(194)

Nakon privremene objave Wilmar je tvrdio da je Komisija pogriješila pri izračunu iznosa subvencija jer je to izvršila na temelju raspodijeljenog prometa. Wilmar tvrdi da je Komisija u skladu s člankom 7. stavkom 1. osnovne uredbe trebala izračunati iznos subvencije po jedinici subvencioniranog proizvoda umjesto za svaki program.

| (195) | Komisija je napomenula da subvencije nisu dodijeljene u odnosu na izrađene, proizvedene, prerađene, izvezene ili prevezene količine. Stoga se ukupni iznos subvencije raspodjeljivao prema odgovarajućem prometu trgovačkih društava grupe Wilmar u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne uredbe koji glasi: „Ako subvencija nije odobrena upućivanjem na proizvedene, prerađene, izvezene ili transportirane količine, iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere utvrđuje se odgovarajućom raspodjelom vrijednosti ukupne subvencije na razinu proizvodnje, prodaje ili izvoza dotičnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka za subvenciju.” |
| --- | --- |

(195)

Komisija je napomenula da subvencije nisu dodijeljene u odnosu na izrađene, proizvedene, prerađene, izvezene ili prevezene količine. Stoga se ukupni iznos subvencije raspodjeljivao prema odgovarajućem prometu trgovačkih društava grupe Wilmar u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne uredbe koji glasi: „Ako subvencija nije odobrena upućivanjem na proizvedene, prerađene, izvezene ili transportirane količine, iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere utvrđuje se odgovarajućom raspodjelom vrijednosti ukupne subvencije na razinu proizvodnje, prodaje ili izvoza dotičnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka za subvenciju.”

| (196) | Budući da se nijedna od tih subvencija ne odobrava upućivanjem na proizvedene, prerađene, izvezene ili prevezene količine, odgovarajući promet trgovačkog društva najprikladniji je nazivnik. U tom smislu treba naglasiti da je odgovarajući promet utvrđen na osnovi koja osigurava da on što bolje odrazi vrijednost prodaje proizvoda koje je prodavalo trgovačko društvo primatelj. Bilo koja druga predložena metodologija za izračun iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere bila bi protivna odgovarajućim odredbama osnovne uredbe (članci 7. i 15) i upravnoj praksi koju Komisija slijedi u svojim postupcima protiv subvencioniranog uvoza prilikom izbora prikladnog brojnika/nazivnika za raspodjelu iznosa subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Stoga je ta tvrdnja Wilmara odbačena. |
| --- | --- |

(196)

Budući da se nijedna od tih subvencija ne odobrava upućivanjem na proizvedene, prerađene, izvezene ili prevezene količine, odgovarajući promet trgovačkog društva najprikladniji je nazivnik. U tom smislu treba naglasiti da je odgovarajući promet utvrđen na osnovi koja osigurava da on što bolje odrazi vrijednost prodaje proizvoda koje je prodavalo trgovačko društvo primatelj. Bilo koja druga predložena metodologija za izračun iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere bila bi protivna odgovarajućim odredbama osnovne uredbe (članci 7. i 15) i upravnoj praksi koju Komisija slijedi u svojim postupcima protiv subvencioniranog uvoza prilikom izbora prikladnog brojnika/nazivnika za raspodjelu iznosa subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Stoga je ta tvrdnja Wilmara odbačena.

3.5.   Zaključak o subvencioniranju

Zaključak o subvencioniranju

| (197) | Nakon privremene objave vlada Indonezije uputila je primjedbu o statusu potpore industriji biodizela izravnim prijenosom sredstava preko OPPF-a, kao i dobavom sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene. Vlada Indonezije napomenula je da je OPPF prestao isplaćivati sredstva izvoznicima biodizela u rujnu 2018. i da je pristojba na izvoz sirovog palmina ulja spuštena na nulu od 4. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(197)

Nakon privremene objave vlada Indonezije uputila je primjedbu o statusu potpore industriji biodizela izravnim prijenosom sredstava preko OPPF-a, kao i dobavom sirovog palmina ulja uz naknadu nižu od primjerene. Vlada Indonezije napomenula je da je OPPF prestao isplaćivati sredstva izvoznicima biodizela u rujnu 2018. i da je pristojba na izvoz sirovog palmina ulja spuštena na nulu od 4. prosinca 2018.

| (198) | Komisija je u odgovoru napomenula da su oba programa na snazi i da nisu službeno stavljeni izvan snage. S obzirom na način njihova djelovanja, oni će u budućnosti nastaviti donositi korist proizvođačima izvoznicima. Isplate iz OPPF-a prestale su zbog razlike između referentne cijene mineralnog dizela i referentne cijene za biodizel, a ne zbog ukidanja programa. Osim toga, plaćanja iz OPPF-a proizvođačima biodizela nastavila su se u prosincu 2018. Stoga je Komisija smatrala da su uvjeti iz članka 15. stavka 1. ispunjeni i odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(198)

Komisija je u odgovoru napomenula da su oba programa na snazi i da nisu službeno stavljeni izvan snage. S obzirom na način njihova djelovanja, oni će u budućnosti nastaviti donositi korist proizvođačima izvoznicima. Isplate iz OPPF-a prestale su zbog razlike između referentne cijene mineralnog dizela i referentne cijene za biodizel, a ne zbog ukidanja programa. Osim toga, plaćanja iz OPPF-a proizvođačima biodizela nastavila su se u prosincu 2018. Stoga je Komisija smatrala da su uvjeti iz članka 15. stavka 1. ispunjeni i odbacila tu tvrdnju.

| (199) | Konačne stope subvencije u pogledu prethodno opisanog skupa mjera, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

  Tablica 1.


  Konačne stope subvencije







  Društvo | Konačna stopa subvencije |
| --- | --- | --- |
| PT Ciliandra Perkasa | 8,0 % |
| PT Intibenua Perkasatama i PT Musim Mas (grupa Musim Mas) | 16,3 % |
| PT Pelita Agung Agrindustri i PT Permata Hijau Palm Oleo (grupa Permata) | 18,0 % |
| PT Wilmar Nabati Indonesia i PT Wilmar Bioenergi Indonesia (grupa Wilmar) | 15,7 % |
| Sva ostala društva | 18,0 % |

(199)

Konačne stope subvencije u pogledu prethodno opisanog skupa mjera, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Konačne stope subvencije

Konačne stope subvencije

Društvo

Konačna stopa subvencije

PT Ciliandra Perkasa

8,0 %

PT Intibenua Perkasatama i PT Musim Mas (grupa Musim Mas)

16,3 %

PT Pelita Agung Agrindustri i PT Permata Hijau Palm Oleo (grupa Permata)

18,0 %

PT Wilmar Nabati Indonesia i PT Wilmar Bioenergi Indonesia (grupa Wilmar)

15,7 %

Sva ostala društva

18,0 %

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (200) | Nakon objave privremene uredbe indonezijski proizvođač izvoznik Wilmar želio je saznati je li Masol, španjolski proizvođač biodizela koji je bio uključen u uzorak, imao status člana industrije Unije s obzirom na svoju pripadnost indonezijskom proizvođaču izvozniku grupi Musim Mas te na to da Masol biodizel i proizvodi i kupuje u Uniji. |
| --- | --- |

(200)

Nakon objave privremene uredbe indonezijski proizvođač izvoznik Wilmar želio je saznati je li Masol, španjolski proizvođač biodizela koji je bio uključen u uzorak, imao status člana industrije Unije s obzirom na svoju pripadnost indonezijskom proizvođaču izvozniku grupi Musim Mas te na to da Masol biodizel i proizvodi i kupuje u Uniji.

| (201) | Komisija je smatrala da je Masol obuhvaćen definicijom industrije Unije s obzirom na to da proizvodi biodizel u svojim pogonima u Uniji. Nadalje, u skladu s člankom 9. stavkom 1. točkom (a) osnovne uredbe, Komisija može (ali nije obvezna) uključiti proizvođače iz Unije u definiciju industrije čak i kada oni i uvoze predmetni proizvod. Komisija je u tom pogledu primijetila da je Masol i gospodarski usmjeren na Uniju jer njegova proizvodnja u Uniji uvelike premašuje njegovu nabavu biodizela iz Indonezije ili drugih izvora. |
| --- | --- |

(201)

Komisija je smatrala da je Masol obuhvaćen definicijom industrije Unije s obzirom na to da proizvodi biodizel u svojim pogonima u Uniji. Nadalje, u skladu s člankom 9. stavkom 1. točkom (a) osnovne uredbe, Komisija može (ali nije obvezna) uključiti proizvođače iz Unije u definiciju industrije čak i kada oni i uvoze predmetni proizvod. Komisija je u tom pogledu primijetila da je Masol i gospodarski usmjeren na Uniju jer njegova proizvodnja u Uniji uvelike premašuje njegovu nabavu biodizela iz Indonezije ili drugih izvora.

| (202) | Nakon konačne objave Wilmar je ponovno želio saznati treba li Masol isključiti iz definicije industrije Unije jer je on društvo kći u potpunom vlasništvu indonezijskog proizvođača izvoznika grupe Musim Mas. |
| --- | --- |

(202)

Nakon konačne objave Wilmar je ponovno želio saznati treba li Masol isključiti iz definicije industrije Unije jer je on društvo kći u potpunom vlasništvu indonezijskog proizvođača izvoznika grupe Musim Mas.

| (203) | Komisija je razmotrila ovu točku te smatra da je Masol ostao dio industrije Unije kao proizvođač biodizela iz Unije. Vlasništvo nad tim poduzećem samo je jedan od elemenata koji se u tom pogledu uzima u obzir te nije odlučujući u pogledu njegova statusa proizvođača iz Unije u ovom predmetu, uzimajući u obzir znatan udio njegove proizvodnje u Uniji. |
| --- | --- |

(203)

Komisija je razmotrila ovu točku te smatra da je Masol ostao dio industrije Unije kao proizvođač biodizela iz Unije. Vlasništvo nad tim poduzećem samo je jedan od elemenata koji se u tom pogledu uzima u obzir te nije odlučujući u pogledu njegova statusa proizvođača iz Unije u ovom predmetu, uzimajući u obzir znatan udio njegove proizvodnje u Uniji.

| (204) | Nakon privremene objave Wilmar je uputio i primjedbu o razini proizvodnje u Uniji u tablici 3. privremene uredbe, napominjući da bi proizvodnja tijekom RIP-a premašila potrošnju tijekom razdoblja ispitnog postupka da se je bila povećavala po istoj stopi kao potrošnja (33 %) od 2015. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(204)

Nakon privremene objave Wilmar je uputio i primjedbu o razini proizvodnje u Uniji u tablici 3. privremene uredbe, napominjući da bi proizvodnja tijekom RIP-a premašila potrošnju tijekom razdoblja ispitnog postupka da se je bila povećavala po istoj stopi kao potrošnja (33 %) od 2015. do razdoblja ispitnog postupka.

| (205) | Komisija je napomenula da je zaokruživanje utjecalo na tu usporedbu jer je točno povećanje iznosilo 32,58 % potrošnje tijekom razmatranog razdoblja. Proizvodnja u Uniji bila je 2015. niža od potrošnje. Ako se kao posljedica toga obje brojke povećaju za isti postotak, matematički je nemoguće da prvotno niža brojka (proizvodnja) premaši prvotno višu vrijednost (potrošnju) ako su se obje brojke matematički ispravno povećavale istom stopom. |
| --- | --- |

(205)

Komisija je napomenula da je zaokruživanje utjecalo na tu usporedbu jer je točno povećanje iznosilo 32,58 % potrošnje tijekom razmatranog razdoblja. Proizvodnja u Uniji bila je 2015. niža od potrošnje. Ako se kao posljedica toga obje brojke povećaju za isti postotak, matematički je nemoguće da prvotno niža brojka (proizvodnja) premaši prvotno višu vrijednost (potrošnju) ako su se obje brojke matematički ispravno povećavale istom stopom.

| (206) | Nadalje, Komisija ističe da je izjava iz uvodne izjave 269. privremene uredbe, u kojoj se navodi da proizvodnja industrije Unije nije bila u skladu s potražnjom, činjenično točna. U svakom slučaju, Komisija je napomenula da je tijekom cijelog razmatranog razdoblja industrija Unije imala rezervni kapacitet potreban za povećanje proizvodnje i hvatanja koraka s porastom potrošnje, koje nije ostvarila zbog subvencioniranog uvoza biodizela. |
| --- | --- |

(206)

Nadalje, Komisija ističe da je izjava iz uvodne izjave 269. privremene uredbe, u kojoj se navodi da proizvodnja industrije Unije nije bila u skladu s potražnjom, činjenično točna. U svakom slučaju, Komisija je napomenula da je tijekom cijelog razmatranog razdoblja industrija Unije imala rezervni kapacitet potreban za povećanje proizvodnje i hvatanja koraka s porastom potrošnje, koje nije ostvarila zbog subvencioniranog uvoza biodizela.

| (207) | Nakon konačne objave Wilmar je ponovno napomenuo isto, da je 2015. proizvodnja u Uniji iznosila gotovo 100 % potrošnje u Uniji i da bi stoga, ako je Komisija očekivala da će proizvodnja rasti točno u skladu s potrošnjom, industrija Unije zapravo imala monopol nad cijelom potrošnjom u EU-u. |
| --- | --- |

(207)

Nakon konačne objave Wilmar je ponovno napomenuo isto, da je 2015. proizvodnja u Uniji iznosila gotovo 100 % potrošnje u Uniji i da bi stoga, ako je Komisija očekivala da će proizvodnja rasti točno u skladu s potrošnjom, industrija Unije zapravo imala monopol nad cijelom potrošnjom u EU-u.

| (208) | Međutim, u uvodnoj izjavi 269. privremene uredbe jednostavno se navodi da proizvodnja Unije nije bila u skladu s potražnjom Unije i da je razlika bila uvoz biodizela u Uniju. Ta tvrdnja ostaje činjenično točna. Također je činjenično pogrešno govoriti o monopolu industrije Unije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 264. privremene uredbe, industrija Unije sastoji se od više od 200 proizvođača koji se međusobno natječu na tržištu Unije. Stoga nije primjereno govoriti o mogućem monopolu industrije Unije u ovom slučaju. |
| --- | --- |

(208)

Međutim, u uvodnoj izjavi 269. privremene uredbe jednostavno se navodi da proizvodnja Unije nije bila u skladu s potražnjom Unije i da je razlika bila uvoz biodizela u Uniju. Ta tvrdnja ostaje činjenično točna. Također je činjenično pogrešno govoriti o monopolu industrije Unije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 264. privremene uredbe, industrija Unije sastoji se od više od 200 proizvođača koji se međusobno natječu na tržištu Unije. Stoga nije primjereno govoriti o mogućem monopolu industrije Unije u ovom slučaju.

| (209) | Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi u pogledu definicije industrije Unije i proizvodnje u Uniji, Komisija je potvrdila svoje zaključke navedene u uvodnim izjavama od 264. do 269. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(209)

Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi u pogledu definicije industrije Unije i proizvodnje u Uniji, Komisija je potvrdila svoje zaključke navedene u uvodnim izjavama od 264. do 269. privremene uredbe.

4.2.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (210) | Nakon privremene objave indonezijski proizvođač izvoznik Wilmar naveo je da Komisija pri analizi potrošnji u Uniji nije navela drugu Direktivu o energiji iz obnovljivih izvora (27) („RED II”) ili Delegiranu uredbu Komisije (28) koja se odnosi na sirovine s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta. |
| --- | --- |

(210)

Nakon privremene objave indonezijski proizvođač izvoznik Wilmar naveo je da Komisija pri analizi potrošnji u Uniji nije navela drugu Direktivu o energiji iz obnovljivih izvora (27) („RED II”) ili Delegiranu uredbu Komisije (28) koja se odnosi na sirovine s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta.

27

28

| (211) | Komisija je napomenula da se ta dva dokumenta odnose na budućnost, a ne na prethodnu potrošnju, te da su nastavak politike Unije da se potiče upotreba biodizela u dizelskim motorima te da primjedba društva Wilmar da ti propisi mogu ograničiti potrošnju PME-a nema nikakve veze s ukupnom potrošnjom biodizela u Uniji. |
| --- | --- |

(211)

Komisija je napomenula da se ta dva dokumenta odnose na budućnost, a ne na prethodnu potrošnju, te da su nastavak politike Unije da se potiče upotreba biodizela u dizelskim motorima te da primjedba društva Wilmar da ti propisi mogu ograničiti potrošnju PME-a nema nikakve veze s ukupnom potrošnjom biodizela u Uniji.

| (212) | Štoviše, Wilmar je u svojim primjedbama na privremenu objavu potvrdio da potrošnja PME-a može ostati na razini iz 2019. do kraja 2023. (29) Tek će se nakon 31. prosinca 2023. smanjiti potrošnja sirovina s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta. |
| --- | --- |

(212)

Štoviše, Wilmar je u svojim primjedbama na privremenu objavu potvrdio da potrošnja PME-a može ostati na razini iz 2019. do kraja 2023. (29) Tek će se nakon 31. prosinca 2023. smanjiti potrošnja sirovina s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta.

29

| (213) | Nadalje, znatan dio PME-a trenutačno proizvodi industrija Unije. Indonezijski uvoz u srednjoročnom razdoblju može i dalje rasti zamjenjujući PME koji trenutačno proizvodi industrija Unije. |
| --- | --- |

(213)

Nadalje, znatan dio PME-a trenutačno proizvodi industrija Unije. Indonezijski uvoz u srednjoročnom razdoblju može i dalje rasti zamjenjujući PME koji trenutačno proizvodi industrija Unije.

| (214) | Budući da nije bilo nikakvih primjedbi u pogledu potrošnje u Uniji, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 270. do 278. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(214)

Budući da nije bilo nikakvih primjedbi u pogledu potrošnje u Uniji, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 270. do 278. privremene uredbe.

4.3.   Uvoz iz Indonezije i prodaja ispod cijene

Uvoz iz Indonezije i prodaja ispod cijene

| (215) | U pogledu količine i tržišnog udjela uvoza iz Indonezije Komisija je nakon objave Privremene uredbe primila primjedbe o razini uvoza iz Indonezije tijekom razmatranog razdoblja od indonezijskih izvoznika, Gunvora (nepovezanog trgovca biodizelom) i vlade Indonezije. |
| --- | --- |

(215)

U pogledu količine i tržišnog udjela uvoza iz Indonezije Komisija je nakon objave Privremene uredbe primila primjedbe o razini uvoza iz Indonezije tijekom razmatranog razdoblja od indonezijskih izvoznika, Gunvora (nepovezanog trgovca biodizelom) i vlade Indonezije.

| (216) | Komentirali su da je analiza uvoza iz Indonezije manjkava jer nije obuhvatila razdoblje od 2010. do 2012., prije uvođenja antidampinških pristojbi 2013. |
| --- | --- |

(216)

Komentirali su da je analiza uvoza iz Indonezije manjkava jer nije obuhvatila razdoblje od 2010. do 2012., prije uvođenja antidampinških pristojbi 2013.

| (217) | Komisija je primila na znanje te primjedbe, ali uvodne izjave od 279. do 282. privremene uredbe ispravno opisuju razinu uvoza iz Indonezije, a Komisija je u uvodnim izjavama 281 i 282. jasno navela učinak antidampinških pristojbi koje su bile na snazi. |
| --- | --- |

(217)

Komisija je primila na znanje te primjedbe, ali uvodne izjave od 279. do 282. privremene uredbe ispravno opisuju razinu uvoza iz Indonezije, a Komisija je u uvodnim izjavama 281 i 282. jasno navela učinak antidampinških pristojbi koje su bile na snazi.

| (218) | Komisija je napomenula i da razmatrano razdoblje započinje u 2015., te se stoga analiza količina uvezenih iz Indonezije ne može primjenjivati retroaktivno na razdoblje 2010.–2012., a da pritom ne dođe do nedosljednosti s razdobljem koje se razmatra u ovom ispitnom postupku. Trajanje razmatranog razdoblja u ovom je slučaju uobičajeno vremensko razdoblje koje se primjenjuje u takvim ispitnim postupcima. U svakom slučaju, uzimajući u obzir uvezene količine iz Indonezije utvrđene u antidampinškom ispitnom postupku zaključenom 2013., može se primijetiti da su uvezene količine iz Indonezije u razdoblju 2010.–2011. bile slične postojećim uvezenim količinama tijekom tekućeg razdoblja ispitnog postupka i očekivanim količinama u bliskoj budućnosti bez uvođenja mjera (30). |
| --- | --- |

(218)

Komisija je napomenula i da razmatrano razdoblje započinje u 2015., te se stoga analiza količina uvezenih iz Indonezije ne može primjenjivati retroaktivno na razdoblje 2010.–2012., a da pritom ne dođe do nedosljednosti s razdobljem koje se razmatra u ovom ispitnom postupku. Trajanje razmatranog razdoblja u ovom je slučaju uobičajeno vremensko razdoblje koje se primjenjuje u takvim ispitnim postupcima. U svakom slučaju, uzimajući u obzir uvezene količine iz Indonezije utvrđene u antidampinškom ispitnom postupku zaključenom 2013., može se primijetiti da su uvezene količine iz Indonezije u razdoblju 2010.–2011. bile slične postojećim uvezenim količinama tijekom tekućeg razdoblja ispitnog postupka i očekivanim količinama u bliskoj budućnosti bez uvođenja mjera (30).

30

| (219) | Gunvor je također napomenuo da pri razmatranju uvoza iz Indonezije nije uzeta u obzir razina uvoza iz Argentine tijekom razdoblja ispitnog postupka. Međutim, ta je analiza provedena u privremenoj uredbi u skladu u odjeljku 6., naslovljenom Uzročnost, u uvodnim izjavama od 368. do 370. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(219)

Gunvor je također napomenuo da pri razmatranju uvoza iz Indonezije nije uzeta u obzir razina uvoza iz Argentine tijekom razdoblja ispitnog postupka. Međutim, ta je analiza provedena u privremenoj uredbi u skladu u odjeljku 6., naslovljenom Uzročnost, u uvodnim izjavama od 368. do 370. privremene uredbe.

| (220) | U pogledu prodaje ispod cijene, Komisija je nakon privremene objave primila primjedbe indonezijskih proizvođača izvoznika i vlade Indonezije da su potrebne prilagodbe ili dodatna objašnjenja izračuna razine prodaje ispod cijene. |
| --- | --- |

(220)

U pogledu prodaje ispod cijene, Komisija je nakon privremene objave primila primjedbe indonezijskih proizvođača izvoznika i vlade Indonezije da su potrebne prilagodbe ili dodatna objašnjenja izračuna razine prodaje ispod cijene.

| (221) | U privremenoj uredbi utvrđene su tri metode za izračun razine prodaje ispod cijene između uvoza biodizela iz Indonezije i prodaje biodizela na tržištu Unije. Komisija će dodatno pojasniti tri metode upotrijebljene u ovom slučaju kako bi utvrdila postojanje znatne prodaje ispod cijene na temelju podataka koji se odnose na proizvođače izvoznike u uzorku. |
| --- | --- |

(221)

U privremenoj uredbi utvrđene su tri metode za izračun razine prodaje ispod cijene između uvoza biodizela iz Indonezije i prodaje biodizela na tržištu Unije. Komisija će dodatno pojasniti tri metode upotrijebljene u ovom slučaju kako bi utvrdila postojanje znatne prodaje ispod cijene na temelju podataka koji se odnose na proizvođače izvoznike u uzorku.

| (222) | Nakon konačne objave vlada Indonezije dostavila je primjedbu na tri metode Komisije o izračunu razine prodaje ispod cijene i izjavila da Komisija nije uzela u obzir različite pravne odluke Suda Europske unije i Svjetske trgovinske organizacije. |
| --- | --- |

(222)

Nakon konačne objave vlada Indonezije dostavila je primjedbu na tri metode Komisije o izračunu razine prodaje ispod cijene i izjavila da Komisija nije uzela u obzir različite pravne odluke Suda Europske unije i Svjetske trgovinske organizacije.

| (223) | Komisija se s tim ne slaže. Tri metode prikazane u nastavku detaljno analiziraju prodaju ispod cijene u Uniji pri uvozu biodizela iz Indonezije i sve tri dovode do nalaza o prodaji ispod cijene. |
| --- | --- |

(223)

Komisija se s tim ne slaže. Tri metode prikazane u nastavku detaljno analiziraju prodaju ispod cijene u Uniji pri uvozu biodizela iz Indonezije i sve tri dovode do nalaza o prodaji ispod cijene.

| (224) | U svojim primjedbama na konačnu objavu vlada Indonezije dostavila je i neke opće primjedbe o prodaji ispod cijene, koje se ovdje razmatraju. |
| --- | --- |

(224)

U svojim primjedbama na konačnu objavu vlada Indonezije dostavila je i neke opće primjedbe o prodaji ispod cijene, koje se ovdje razmatraju.

| (225) | Prvo, vlada Indonezije usporedila je PME i metilni ester ulja uljane repice („RME”) i primijetila da imaju različita fizička svojstva (jedan ima CFPP od + 13C, a drugi – 14 C) i cijene. |
| --- | --- |

(225)

Prvo, vlada Indonezije usporedila je PME i metilni ester ulja uljane repice („RME”) i primijetila da imaju različita fizička svojstva (jedan ima CFPP od + 13C, a drugi – 14 C) i cijene.

| (226) | Komisija se slaže s vladom Indonezije te stoga i nije izravno uspoređivala prodaju PME-a s prodajom RME-a. |
| --- | --- |

(226)

Komisija se slaže s vladom Indonezije te stoga i nije izravno uspoređivala prodaju PME-a s prodajom RME-a.

| (227) | Drugo, vlada Indonezije citira uvodnu izjavu 290. privremene uredbe, u kojoj se navodi da se „PME se obično ne upotrebljava u čistom obliku, nego se obično miješa s drugim biodizelima kako bi se proizvela mješavina nižeg CFPP-a”. |
| --- | --- |

(227)

Drugo, vlada Indonezije citira uvodnu izjavu 290. privremene uredbe, u kojoj se navodi da se „PME se obično ne upotrebljava u čistom obliku, nego se obično miješa s drugim biodizelima kako bi se proizvela mješavina nižeg CFPP-a”.

| (228) | Pojašnjeno je da činjenica da se PME obično miješa s drugim biodizelom ne znači da se PME ne miješa izravno s mineralnim dizelom. Analiza prodaje proizvođača iz Unije u uzorku jasno je pokazala znatnu izravnu prodaju čistog PME-a rafinerijama mineralnih dizela, koja će biti u izravnom tržišnom natjecanju s uvozom čistog PME-a iz Indonezije. |
| --- | --- |

(228)

Pojašnjeno je da činjenica da se PME obično miješa s drugim biodizelom ne znači da se PME ne miješa izravno s mineralnim dizelom. Analiza prodaje proizvođača iz Unije u uzorku jasno je pokazala znatnu izravnu prodaju čistog PME-a rafinerijama mineralnih dizela, koja će biti u izravnom tržišnom natjecanju s uvozom čistog PME-a iz Indonezije.

4.3.1.   Općenite napomene o tržištu biodizela u EU-u

Općenite napomene o tržištu biodizela u EU-u

| (229) | Biodizel je homogeni proizvod koji se pretežno upotrebljava u jednu svrhu, kao gorivo u dizelskim motorima. Proizvodi se od različitih nefosilnih sirovina. Ovisno o sirovini, postoje određene razlike u fizičkim svojstvima, točnije u pogledu CFPP-a. Na tržištu se biodizel s određenim CFPP-om često opisuje kao FAMEX (31), primjerice FAME0 za biodizel s CFPP-om od 0 °C ili FAME5 za biodizel s CFPP-om od 5 °C. |
| --- | --- |

(229)

Biodizel je homogeni proizvod koji se pretežno upotrebljava u jednu svrhu, kao gorivo u dizelskim motorima. Proizvodi se od različitih nefosilnih sirovina. Ovisno o sirovini, postoje određene razlike u fizičkim svojstvima, točnije u pogledu CFPP-a. Na tržištu se biodizel s određenim CFPP-om često opisuje kao FAMEX (31), primjerice FAME0 za biodizel s CFPP-om od 0 °C ili FAME5 za biodizel s CFPP-om od 5 °C.

31

| (230) | Većina vrsta biodizela, uključujući PME, prodaje se ili u čistom obliku ili kao mješavina s drugim vrstama biodizela. U tom kontekstu izraz „mješavina” odnosi se na mješavinu koja se sastoji od različitih vrsta biodizela, ali ne mineralnog dizela. To se ne smije miješati s „mješavinom” koja se uobičajeno prodaje na crpki, koja se u Uniji obično sastoji od najviše 10 % biodizela i najmanje 90 % mineralnog dizela. |
| --- | --- |

(230)

Većina vrsta biodizela, uključujući PME, prodaje se ili u čistom obliku ili kao mješavina s drugim vrstama biodizela. U tom kontekstu izraz „mješavina” odnosi se na mješavinu koja se sastoji od različitih vrsta biodizela, ali ne mineralnog dizela. To se ne smije miješati s „mješavinom” koja se uobičajeno prodaje na crpki, koja se u Uniji obično sastoji od najviše 10 % biodizela i najmanje 90 % mineralnog dizela.

| (231) | Potražnju za biodizelom pokreću dva glavna čimbenika: potrošnja dizelskog goriva i udio biodizela u tom gorivu. Cijena biodizela nema zamjetan utjecaj na bilo koji od tih čimbenika, posebno zbog ograničenog učinka cijene biodizela na cijenu dizelskog goriva na crpki. |
| --- | --- |

(231)

Potražnju za biodizelom pokreću dva glavna čimbenika: potrošnja dizelskog goriva i udio biodizela u tom gorivu. Cijena biodizela nema zamjetan utjecaj na bilo koji od tih čimbenika, posebno zbog ograničenog učinka cijene biodizela na cijenu dizelskog goriva na crpki.

| (232) | Stoga, za razliku od mnogih drugih proizvoda, potražnja za biodizelom nije fleksibilna u pogledu cijena. Jeftini biodizel obično ne dovodi do povećane potrošnje na tržištu biodizela. Stoga je tržišno natjecanje u pogledu cijena na tržištu biodizela igra bez neriješenog rezultata, u kojoj količine koje zadobije jedan tržišni operater u istom iznosu izgube drugi tržišni operateri. |
| --- | --- |

(232)

Stoga, za razliku od mnogih drugih proizvoda, potražnja za biodizelom nije fleksibilna u pogledu cijena. Jeftini biodizel obično ne dovodi do povećane potrošnje na tržištu biodizela. Stoga je tržišno natjecanje u pogledu cijena na tržištu biodizela igra bez neriješenog rezultata, u kojoj količine koje zadobije jedan tržišni operater u istom iznosu izgube drugi tržišni operateri.

| (233) | Stoga će, uz stabilnu potražnju, povećanje uvoza subvencioniranog biodizela po niskim cijenama utjecati na ravnotežu ponude i potražnje, što će dovesti do zasićenosti na cijelom tržištu biodizela. U situaciji zasićenosti na cijelom tržištu biodizela, dostupnost jeftinije opcije, kao što je subvencionirani uvoz, vrši pritisak na sniženje cijena također na cijelom tržištu biodizela, što negativno utječe na sve proizvođače biodizela, bez obzira na upotrijebljene sirovine. |
| --- | --- |

(233)

Stoga će, uz stabilnu potražnju, povećanje uvoza subvencioniranog biodizela po niskim cijenama utjecati na ravnotežu ponude i potražnje, što će dovesti do zasićenosti na cijelom tržištu biodizela. U situaciji zasićenosti na cijelom tržištu biodizela, dostupnost jeftinije opcije, kao što je subvencionirani uvoz, vrši pritisak na sniženje cijena također na cijelom tržištu biodizela, što negativno utječe na sve proizvođače biodizela, bez obzira na upotrijebljene sirovine.

4.3.2.   Metoda 1. – Usporedba uvoza PME-a s PME-om proizvedenim u EU-u

Metoda 1. – Usporedba uvoza PME-a s PME-om proizvedenim u EU-u

| (234) | U uvodnim izjavama od 292. do 295. privremene uredbe uvoz PME-a iz Indonezije uspoređen je prvom metodom s prodajom PME-a proizvedenog u Europskoj uniji. Marže prodaje ispod cijene kretale su se od 6,0 % do 11,6 %. |
| --- | --- |

(234)

U uvodnim izjavama od 292. do 295. privremene uredbe uvoz PME-a iz Indonezije uspoređen je prvom metodom s prodajom PME-a proizvedenog u Europskoj uniji. Marže prodaje ispod cijene kretale su se od 6,0 % do 11,6 %.

| (235) | Za pojašnjavanje izračuna na zahtjev podnositelja primjedbi, usporedba je bila konkretno između PME-a s točkom začepljenja filtra za gorivo na niskoj temperaturi („CFPP”) + 13 iz Indonezije i PME-a s CFPP-om + 10 iz industrije Unije (32). PME koji se prodaje kao CFPP + 10 nije bio pomiješan kako bi dosegao taj CFPP, nego je biodizelu dodan aditiv koji je koštao manje od 1 EUR po MT, tj. samo oko 0,1 % troška proizvodnje. Komisija ne smatra da je prilagodba za taj dodatak nužna jer ionako ne bi utjecala na izračune. |
| --- | --- |

(235)

Za pojašnjavanje izračuna na zahtjev podnositelja primjedbi, usporedba je bila konkretno između PME-a s točkom začepljenja filtra za gorivo na niskoj temperaturi („CFPP”) + 13 iz Indonezije i PME-a s CFPP-om + 10 iz industrije Unije (32). PME koji se prodaje kao CFPP + 10 nije bio pomiješan kako bi dosegao taj CFPP, nego je biodizelu dodan aditiv koji je koštao manje od 1 EUR po MT, tj. samo oko 0,1 % troška proizvodnje. Komisija ne smatra da je prilagodba za taj dodatak nužna jer ionako ne bi utjecala na izračune.

32

| (236) | Wilmar je napomenuo da je Komisija u uvodnoj izjavi 287. privremene uredbe trebala dodatno objasniti kako su uzele u obzir posebni njemački sustav „dvostrukog brojanja”. |
| --- | --- |

(236)

Wilmar je napomenuo da je Komisija u uvodnoj izjavi 287. privremene uredbe trebala dodatno objasniti kako su uzele u obzir posebni njemački sustav „dvostrukog brojanja”.

| (237) | Kako bi se pojasnila metodologija, Njemačka je uvela obvezne ciljeve u pogledu emisija stakleničkih plinova koje naftne kompanije moraju ispuniti. Zbog toga transakcije s niskim razinama emisija CO2 omogućuju pravo na povlaštenu cijenu. Prodajne transakcije na njemačkom tržištu označene su pokazateljem „2” u PCN-u prema potrebi (emisije manje od 9 g/MJ) tako da se te transakcije uspoređuju s istovjetnim uvozom iz Indonezije u druge države članice u kojima se primjenjuje sustav dvostrukog računanja. |
| --- | --- |

(237)

Kako bi se pojasnila metodologija, Njemačka je uvela obvezne ciljeve u pogledu emisija stakleničkih plinova koje naftne kompanije moraju ispuniti. Zbog toga transakcije s niskim razinama emisija CO2 omogućuju pravo na povlaštenu cijenu. Prodajne transakcije na njemačkom tržištu označene su pokazateljem „2” u PCN-u prema potrebi (emisije manje od 9 g/MJ) tako da se te transakcije uspoređuju s istovjetnim uvozom iz Indonezije u druge države članice u kojima se primjenjuje sustav dvostrukog računanja.

2

| (238) | Komisija je napomenula da je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 288. privremene uredbe, uvoz iz Indonezije bez potvrde o energiji iz obnovljivih izvora uspoređen s prodajom industrije Unije s potvrdom o energiji iz obnovljivih izvora. Nakon privremene objave proizvođač izvoznik Wilmar i vlada Indonezije tvrdili su da je biodizel bez potvrde o energiji iz obnovljivih izvora jeftiniji od onog s potvrdom o energiji iz obnovljivih izvora te su zatražili prilagodbu. |
| --- | --- |

(238)

Komisija je napomenula da je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 288. privremene uredbe, uvoz iz Indonezije bez potvrde o energiji iz obnovljivih izvora uspoređen s prodajom industrije Unije s potvrdom o energiji iz obnovljivih izvora. Nakon privremene objave proizvođač izvoznik Wilmar i vlada Indonezije tvrdili su da je biodizel bez potvrde o energiji iz obnovljivih izvora jeftiniji od onog s potvrdom o energiji iz obnovljivih izvora te su zatražili prilagodbu.

| (239) | Komisija je napomenula da Wilmar nije osporio činjenicu da je taj proizvod identičan PME-u koji se prodavao s potvrdom o energiji iz obnovljivih izvora te da nije dostavio nikakve dokaze da taj proizvod nije u izravnom tržišnom natjecanju s PME-om koji proizvodi industrija Unije. Komisija je stoga smatrala da prilagodba za razliku u cijeni nije bila potrebna, posebice jer nisu dostavljeni uvjerljivi dokazi o takvoj razlici u cijeni tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(239)

Komisija je napomenula da Wilmar nije osporio činjenicu da je taj proizvod identičan PME-u koji se prodavao s potvrdom o energiji iz obnovljivih izvora te da nije dostavio nikakve dokaze da taj proizvod nije u izravnom tržišnom natjecanju s PME-om koji proizvodi industrija Unije. Komisija je stoga smatrala da prilagodba za razliku u cijeni nije bila potrebna, posebice jer nisu dostavljeni uvjerljivi dokazi o takvoj razlici u cijeni tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (240) | Komisija stoga i dalje smatra da se tom metodom točno prikazuje prodaja ispod cijene vrste biodizela uvezenog iz Indonezije. U svakom slučaju, marža prodaje ispod cijene utvrđena za proizvode bez potvrde o energiji iz obnovljivih izvora znatno premašuje razliku u cijeni koju navodi Wilmar. Stoga, čak i ako bi prilagodba koju je zahtijevao Wilmar bila odobrena, učinak takve prilagodbe bio bi umjeren te bi i dalje postojala znatna prodaja uvoza iz Indonezije ispod cijene. |
| --- | --- |

(240)

Komisija stoga i dalje smatra da se tom metodom točno prikazuje prodaja ispod cijene vrste biodizela uvezenog iz Indonezije. U svakom slučaju, marža prodaje ispod cijene utvrđena za proizvode bez potvrde o energiji iz obnovljivih izvora znatno premašuje razliku u cijeni koju navodi Wilmar. Stoga, čak i ako bi prilagodba koju je zahtijevao Wilmar bila odobrena, učinak takve prilagodbe bio bi umjeren te bi i dalje postojala znatna prodaja uvoza iz Indonezije ispod cijene.

| (241) | Nakon konačne objave vlada Indonezije i Wilmar zatražili su prilagodbu kako bi se u obzir uzela razlika u cijeni između CFPP10 i CFPP13 biodizela. |
| --- | --- |

(241)

Nakon konačne objave vlada Indonezije i Wilmar zatražili su prilagodbu kako bi se u obzir uzela razlika u cijeni između CFPP10 i CFPP13 biodizela.

| (242) | Komisija nije pronašla takvu razliku u cijeni niti su vlada Indonezije ili Wilmar dostavili ikakve dokaze za nju. Komisija je utvrdila da je biodizel ponuđen na tržištima kao čisti RME, FAME0 i čisti PME. U ponuđenim cijenama za čisti PME ne upućuje se na stvarni CFPP proizvoda, nego samo na PME, što ide u prilog argumentu Komisije da se sav PME prodaje po sličnim cijenama bez obzira na točan CFPP. Ta je tvrdnja stoga odbačena. |
| --- | --- |

(242)

Komisija nije pronašla takvu razliku u cijeni niti su vlada Indonezije ili Wilmar dostavili ikakve dokaze za nju. Komisija je utvrdila da je biodizel ponuđen na tržištima kao čisti RME, FAME0 i čisti PME. U ponuđenim cijenama za čisti PME ne upućuje se na stvarni CFPP proizvoda, nego samo na PME, što ide u prilog argumentu Komisije da se sav PME prodaje po sličnim cijenama bez obzira na točan CFPP. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

| (243) | Nakon konačne objave Komisija je ponovno primila zahtjev Wilmara i vlade Indonezije za prilagodbu cijena pri uspoređivanju uvoza PME-a bez potvrde o energiji iz obnovljivih izvora s proizvodnjom PME-a u Uniji s tom potvrdom. |
| --- | --- |

(243)

Nakon konačne objave Komisija je ponovno primila zahtjev Wilmara i vlade Indonezije za prilagodbu cijena pri uspoređivanju uvoza PME-a bez potvrde o energiji iz obnovljivih izvora s proizvodnjom PME-a u Uniji s tom potvrdom.

| (244) | Komisija je ponovila svoje stajalište da takva prilagodba nije potrebna i odbila taj zahtjev. Velike količine PME-a uvezene su u Uniju iz Indonezije tijekom razdoblja ispitnog postupka bez potvrde o energiji iz obnovljivih izvora, a taj PME koristan je za miješanje s mineralnim dizelom samo ako ima priloženu potvrdu o energiji iz obnovljivih izvora. Wilmar nije dostavio dokaze iz kojih bi proizlazilo da PME uvezen bez potvrde o energiji iz obnovljivih izvora nije konkurirao proizvodnji PME-a u Uniji s potvrdom o energiji iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(244)

Komisija je ponovila svoje stajalište da takva prilagodba nije potrebna i odbila taj zahtjev. Velike količine PME-a uvezene su u Uniju iz Indonezije tijekom razdoblja ispitnog postupka bez potvrde o energiji iz obnovljivih izvora, a taj PME koristan je za miješanje s mineralnim dizelom samo ako ima priloženu potvrdu o energiji iz obnovljivih izvora. Wilmar nije dostavio dokaze iz kojih bi proizlazilo da PME uvezen bez potvrde o energiji iz obnovljivih izvora nije konkurirao proizvodnji PME-a u Uniji s potvrdom o energiji iz obnovljivih izvora.

4.3.3.   Metoda 2. – usporedba uvoza PME-a s prodajom PME-a proizvedenog u EU-u i biodizela proizvedenog u EU-u pri CFPP0 (FAME0)

Metoda 2. – usporedba uvoza PME-a s prodajom PME-a proizvedenog u EU-u i biodizela proizvedenog u EU-u pri CFPP0 (FAME0)

| (245) | Drugom metodom iz uvodnih izjava od 296 do 297. privremene uredbe povećana je količina biodizela proizvedenog u Uniji koja se uspoređuje s uvozom iz Indonezije uključivanjem u usporedbu biodizela FAME0 koji su prodali proizvođači iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(245)

Drugom metodom iz uvodnih izjava od 296 do 297. privremene uredbe povećana je količina biodizela proizvedenog u Uniji koja se uspoređuje s uvozom iz Indonezije uključivanjem u usporedbu biodizela FAME0 koji su prodali proizvođači iz Unije u uzorku.

| (246) | Kako bi se usporedila prodaja FAME0 u Uniji s ukupnim uvozom PME-a iz Indonezije, prodajna cijena FAME0 u Uniji prilagođena je te u skladu s time snižena na razinu prodajne cijene PME-a u Uniji kako bi se uzela u obzir tržišna vrijednost razlika u fizičkim svojstvima. |
| --- | --- |

(246)

Kako bi se usporedila prodaja FAME0 u Uniji s ukupnim uvozom PME-a iz Indonezije, prodajna cijena FAME0 u Uniji prilagođena je te u skladu s time snižena na razinu prodajne cijene PME-a u Uniji kako bi se uzela u obzir tržišna vrijednost razlika u fizičkim svojstvima.

| (247) | Za pojašnjenje izračuna na zahtjev podnositelja primjedbi, uzeto je da je cijena prethodno navedenog sniženja iznosila od 100 do 130 EUR po metričkoj toni. Radi pojašnjenja izračuna, 55 % ukupne prodaje industrije Unije obuhvaćene tom usporedbom uključuje i PME i FAME0 (33). |
| --- | --- |

(247)

Za pojašnjenje izračuna na zahtjev podnositelja primjedbi, uzeto je da je cijena prethodno navedenog sniženja iznosila od 100 do 130 EUR po metričkoj toni. Radi pojašnjenja izračuna, 55 % ukupne prodaje industrije Unije obuhvaćene tom usporedbom uključuje i PME i FAME0 (33).

33

| (248) | Marža prodaje ispod cijene utvrđena za cijelu zemlju u okviru te metode iznosila je 7,4 %. |
| --- | --- |

(248)

Marža prodaje ispod cijene utvrđena za cijelu zemlju u okviru te metode iznosila je 7,4 %.

| (249) | Komisija je taj izračun smatrala razumnom procjenom utjecaja indonezijskog uvoza na cijenu FAME0. |
| --- | --- |

(249)

Komisija je taj izračun smatrala razumnom procjenom utjecaja indonezijskog uvoza na cijenu FAME0.

| (250) | Nakon konačne objave proizvođač izvoznik Wilmar osporio je tu usporedbu navodeći nalaze u predmetu WTO-a za rješavanje sporova „Europska unija – Antidampinške mjere u pogledu biodizela iz Indonezije” (34) u kojem je Komisija provela sličnu prilagodbu. Odbor je u točki 7.157. naveo:

  „Iako se i PME iz Indonezije i mješavina biodizela CFPP 0 mogu natjecati u prodaji društvima koja miješaju biodizel s mineralnim dizelom, time nije riješen problem da tijela EU-a nisu objasnila je li usporedba između prodaje PME-a i miješanog biodizela CFPP 0 izvršena na odgovarajućoj razini, s obzirom na to da je PME ulazna sirovina u mješavinama, uključujući biodizel CFPP 0.” |
| --- | --- |

(250)

Nakon konačne objave proizvođač izvoznik Wilmar osporio je tu usporedbu navodeći nalaze u predmetu WTO-a za rješavanje sporova „Europska unija – Antidampinške mjere u pogledu biodizela iz Indonezije” (34) u kojem je Komisija provela sličnu prilagodbu. Odbor je u točki 7.157. naveo:

34

„Iako se i PME iz Indonezije i mješavina biodizela CFPP 0 mogu natjecati u prodaji društvima koja miješaju biodizel s mineralnim dizelom, time nije riješen problem da tijela EU-a nisu objasnila je li usporedba između prodaje PME-a i miješanog biodizela CFPP 0 izvršena na odgovarajućoj razini, s obzirom na to da je PME ulazna sirovina u mješavinama, uključujući biodizel CFPP 0.”

| (251) | Komisija napominje da se tržište Unije promijenilo od početnog ispitnog postupka za uvoz iz Indonezije. Odbor je naveo da je upotreba PME-a bila dopuštena „samo u mješavini te da je on zapravo sastojak različitih mješavina koje se prodaju krajnjim korisnicima na tržištu EU-a.” (35). |
| --- | --- |

(251)

Komisija napominje da se tržište Unije promijenilo od početnog ispitnog postupka za uvoz iz Indonezije. Odbor je naveo da je upotreba PME-a bila dopuštena „samo u mješavini te da je on zapravo sastojak različitih mješavina koje se prodaju krajnjim korisnicima na tržištu EU-a.” (35).

35

| (252) | U početnom ispitnom postupku protiv Indonezije Komisija je utvrdila da industrija Unije nije mogla proizvesti PME od uvezenog palmina ulja jer je cijena PME-a zapravo bila niža od cijene palmina ulja. Industrija Unije stoga je kupila čisti PME iz Indonezije i miješala ga s vlastitom proizvodnjom drugih biodizela prije ponovne prodaje (36). |
| --- | --- |

(252)

U početnom ispitnom postupku protiv Indonezije Komisija je utvrdila da industrija Unije nije mogla proizvesti PME od uvezenog palmina ulja jer je cijena PME-a zapravo bila niža od cijene palmina ulja. Industrija Unije stoga je kupila čisti PME iz Indonezije i miješala ga s vlastitom proizvodnjom drugih biodizela prije ponovne prodaje (36).

36

| (253) | Međutim, Komisija je u tekućem ispitnom postupku utvrdila da se PME u Uniji prodavao izravno naftnim poduzećima te da se tržišna dinamika u tom pogledu promijenila. |
| --- | --- |

(253)

Međutim, Komisija je u tekućem ispitnom postupku utvrdila da se PME u Uniji prodavao izravno naftnim poduzećima te da se tržišna dinamika u tom pogledu promijenila.

| (254) | Komisija ne osporava da se PME uvozi u Uniju i radi miješanja s drugim biodizelima kako bi se proizveo, na primjer, FAME0. Međutim, količina uvezenog PME-a ovisi o cijeni tog uvoza, kao i o njegovim fizičkim svojstvima, te stoga cijena uvezenog PME-a vrši cjenovni pritisak i na mješavine. PME je jedna od najjeftinijih vrsta biodizela koji se mogu upotrebljavati u mješavinama kao što su FAME0 i FAME + 5, koji su prikladni za upotrebu na znatnom dijelu tržišta Unije tijekom cijele godine. Uvoz PME-a stoga se izravno natječe s drugim vrstama biodizela proizvedenog u EU-u, koji bi se inače miješali u većim količinama kako bi se postigao isti rezultat. |
| --- | --- |

(254)

Komisija ne osporava da se PME uvozi u Uniju i radi miješanja s drugim biodizelima kako bi se proizveo, na primjer, FAME0. Međutim, količina uvezenog PME-a ovisi o cijeni tog uvoza, kao i o njegovim fizičkim svojstvima, te stoga cijena uvezenog PME-a vrši cjenovni pritisak i na mješavine. PME je jedna od najjeftinijih vrsta biodizela koji se mogu upotrebljavati u mješavinama kao što su FAME0 i FAME + 5, koji su prikladni za upotrebu na znatnom dijelu tržišta Unije tijekom cijele godine. Uvoz PME-a stoga se izravno natječe s drugim vrstama biodizela proizvedenog u EU-u, koji bi se inače miješali u većim količinama kako bi se postigao isti rezultat.

| (255) | Nakon konačne objave vlada Indonezije odbacila je tu metodu izračuna navodeći da je tako obuhvaćen samo jedan segment tržišta Unije i da nisu obuhvaćene sve vrste proizvoda koje prodaje industrija Unije. Komisija se nije složila, obrazloživši to time da je izračun koji je zatražila vlada Indonezije, a koji bi obuhvatio sve vrste proizvoda koje prodaje industrija Unije, detaljno opisan u nastavku kao metoda 3. |
| --- | --- |

(255)

Nakon konačne objave vlada Indonezije odbacila je tu metodu izračuna navodeći da je tako obuhvaćen samo jedan segment tržišta Unije i da nisu obuhvaćene sve vrste proizvoda koje prodaje industrija Unije. Komisija se nije složila, obrazloživši to time da je izračun koji je zatražila vlada Indonezije, a koji bi obuhvatio sve vrste proizvoda koje prodaje industrija Unije, detaljno opisan u nastavku kao metoda 3.

4.3.4.   Metoda 3. – usporedba ukupnog uvoza biodizela iz Indonezije sa svom prodajom biodizela u Uniji bez ikakve prilagodbe cijene

Metoda 3. – usporedba ukupnog uvoza biodizela iz Indonezije sa svom prodajom biodizela u Uniji bez ikakve prilagodbe cijene

| (256) | U uvodnim izjavama od 298. do 299. privremene uredbe ukupan uvoz biodizela iz Indonezije uspoređen je trećom metodom s ukupnom prodajom proizvođača Unije iz uzorka. Marža prodaje ispod cijene utvrđena na razini cijele zemlje u okviru te metode iznosila je 17,1 % (37). |
| --- | --- |

(256)

U uvodnim izjavama od 298. do 299. privremene uredbe ukupan uvoz biodizela iz Indonezije uspoređen je trećom metodom s ukupnom prodajom proizvođača Unije iz uzorka. Marža prodaje ispod cijene utvrđena na razini cijele zemlje u okviru te metode iznosila je 17,1 % (37).

37

| (257) | Komisija je smatrala da taj izračun, u kojem se uspoređuje ukupan uvoz predmetnog proizvoda iz Indonezije s prodajom istovjetnog proizvoda na tržištu Unije koju su izvršili proizvođači iz Unije u uzorku, pokazuje da znatna prodaja ispod cijene iz Indonezije postoji čak i kada se usporede sve vrste proizvoda. To se potvrđuje i na temelju dostupnih podataka, navedenih u uvodnoj izjavi 284. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(257)

Komisija je smatrala da taj izračun, u kojem se uspoređuje ukupan uvoz predmetnog proizvoda iz Indonezije s prodajom istovjetnog proizvoda na tržištu Unije koju su izvršili proizvođači iz Unije u uzorku, pokazuje da znatna prodaja ispod cijene iz Indonezije postoji čak i kada se usporede sve vrste proizvoda. To se potvrđuje i na temelju dostupnih podataka, navedenih u uvodnoj izjavi 284. privremene uredbe.

| (258) | Nakon konačne objave Wilmar je naveo nedosljednost između obujma prodaje objavljenih za metode 2. i 3. te omjer od 55 % ukupne prodaje industrije Unije obuhvaćen metodom 2. |
| --- | --- |

(258)

Nakon konačne objave Wilmar je naveo nedosljednost između obujma prodaje objavljenih za metode 2. i 3. te omjer od 55 % ukupne prodaje industrije Unije obuhvaćen metodom 2.

| (259) | Komisija navodi tu razliku u konačnoj objavi jer ukupni iznos dobiven metodom 2. nije 55 % iznosa dobivenog metodom 3., kao što je to bio slučaj u uvodnoj izjavi 296. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(259)

Komisija navodi tu razliku u konačnoj objavi jer ukupni iznos dobiven metodom 2. nije 55 % iznosa dobivenog metodom 3., kao što je to bio slučaj u uvodnoj izjavi 296. privremene uredbe.

| (260) | Komisija je objasnila da se to dogodilo zbog različitih izvora koji su se upotrebljavali za izračun razine prodaje ispod cijene kod svake od tri metode, koje su navedene u uvodnim izjavama od 292. do 299. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(260)

Komisija je objasnila da se to dogodilo zbog različitih izvora koji su se upotrebljavali za izračun razine prodaje ispod cijene kod svake od tri metode, koje su navedene u uvodnim izjavama od 292. do 299. privremene uredbe.

| (261) | U metodi 1. popisi pojedinačnih prodajnih transakcija indonezijskih proizvođača izvoznika upotrijebljeni su za izračun jedinične cijene po MT za svaki PCN, a zatim je ta jedinična cijena po MT uspoređena upotrebom popisa pojedinačnih prodajnih transakcija proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(261)

U metodi 1. popisi pojedinačnih prodajnih transakcija indonezijskih proizvođača izvoznika upotrijebljeni su za izračun jedinične cijene po MT za svaki PCN, a zatim je ta jedinična cijena po MT uspoređena upotrebom popisa pojedinačnih prodajnih transakcija proizvođača iz Unije.

| (262) | U metodi 2. upotrijebljeni su popisi pojedinačnih transakcija indonezijskih proizvođača izvoznika iz metode 1., kojima je dodana prodaja FAME0 koju su izvršili proizvođači iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(262)

U metodi 2. upotrijebljeni su popisi pojedinačnih transakcija indonezijskih proizvođača izvoznika iz metode 1., kojima je dodana prodaja FAME0 koju su izvršili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (263) | Međutim, u metoda 3. uspoređeni su popisi pojedinačnih transakcija indonezijskih proizvođača izvoznika iz metode 1. s jediničnom cijenom industrije Unije u uzorku, kako je iskazano u njezinim odgovorima na upitnik, a ne u popisu njezinih transakcija. Time se željelo osigurati da u slučaju primjene metode 3. ukupna pokrivenost ne uključuje količinu koju su proizvođači iz Unije kupili i potom preprodali. |
| --- | --- |

(263)

Međutim, u metoda 3. uspoređeni su popisi pojedinačnih transakcija indonezijskih proizvođača izvoznika iz metode 1. s jediničnom cijenom industrije Unije u uzorku, kako je iskazano u njezinim odgovorima na upitnik, a ne u popisu njezinih transakcija. Time se željelo osigurati da u slučaju primjene metode 3. ukupna pokrivenost ne uključuje količinu koju su proizvođači iz Unije kupili i potom preprodali.

| (264) | Stoga se ukupni iznosi dobiveni metodama 1. i 2. ne mogu izravno usporediti s ukupnim iznosom za metodu 3. jer su izvori različiti. |
| --- | --- |

(264)

Stoga se ukupni iznosi dobiveni metodama 1. i 2. ne mogu izravno usporediti s ukupnim iznosom za metodu 3. jer su izvori različiti.

| (265) | Nijedna zainteresirana strana nije predložila drugu metodu izračunavanja razine prodaje ispod cijene između uvoza iz Indonezije i prodaje industrije Unije niti je iznijela izračune koji bi pokazivali da nije bilo prodaje ispod cijene u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(265)

Nijedna zainteresirana strana nije predložila drugu metodu izračunavanja razine prodaje ispod cijene između uvoza iz Indonezije i prodaje industrije Unije niti je iznijela izračune koji bi pokazivali da nije bilo prodaje ispod cijene u razdoblju ispitnog postupka.

| (266) | Međutim, nakon konačne objave Wilmar je naveo da je „jedini točan način izračuna razine prodaje ispod cijene usporedba po vrstama proizvoda, uz prilagodbu razlikama u fizičkim svojstvima koje utječu na cijene [...] uz istodobno uzimanje u obzir složenosti usporedivosti cijena koje je utvrdio odbor WTO-a”. |
| --- | --- |

(266)

Međutim, nakon konačne objave Wilmar je naveo da je „jedini točan način izračuna razine prodaje ispod cijene usporedba po vrstama proizvoda, uz prilagodbu razlikama u fizičkim svojstvima koje utječu na cijene [...] uz istodobno uzimanje u obzir složenosti usporedivosti cijena koje je utvrdio odbor WTO-a”.

| (267) | Komisija prima na znanje prijedlog Wilmara o izračunu razine prodaje ispod cijene primjenom ukupne prodaje industrije Unije kako je prethodno navedeno. Međutim, s obzirom na to da nije dao nikakve prijedloge ili procjene o iznosu prilagodbi zbog razlika u fizičkim svojstvima ili prijedloge o tome kako uzeti u obzir složenost usporedivosti cijena iz odluke arbitražnog odbora WTO-a, na temelju tog prijedloga nije se moglo ništa poduzeti. |
| --- | --- |

(267)

Komisija prima na znanje prijedlog Wilmara o izračunu razine prodaje ispod cijene primjenom ukupne prodaje industrije Unije kako je prethodno navedeno. Međutim, s obzirom na to da nije dao nikakve prijedloge ili procjene o iznosu prilagodbi zbog razlika u fizičkim svojstvima ili prijedloge o tome kako uzeti u obzir složenost usporedivosti cijena iz odluke arbitražnog odbora WTO-a, na temelju tog prijedloga nije se moglo ništa poduzeti.

| (268) | Komisija je provela nekoliko usporedbi cijena kako bi obuhvatila sve moguće konfiguracije vrsta proizvoda, osiguravajući potpunu usporedivost u mjeri u kojoj je to moguće. Komisija je objasnila i da se stanje na tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka razlikuje od situacije koju je ispitao odbor WTO-a (jer sada proizvođači iz Unije izravno prodaju PME). Komisija je ispitala i interakciju i konkurentski odnos između uvoza PME-a iz Indonezije i prodaje u Uniji te je zaključila da je moguće da se PME-om, koji se nalazi među najjeftinijim vrstama biodizela, vrši cjenovni pritisak na prodaju u Uniji. |
| --- | --- |

(268)

Komisija je provela nekoliko usporedbi cijena kako bi obuhvatila sve moguće konfiguracije vrsta proizvoda, osiguravajući potpunu usporedivost u mjeri u kojoj je to moguće. Komisija je objasnila i da se stanje na tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka razlikuje od situacije koju je ispitao odbor WTO-a (jer sada proizvođači iz Unije izravno prodaju PME). Komisija je ispitala i interakciju i konkurentski odnos između uvoza PME-a iz Indonezije i prodaje u Uniji te je zaključila da je moguće da se PME-om, koji se nalazi među najjeftinijim vrstama biodizela, vrši cjenovni pritisak na prodaju u Uniji.

| (269) | Nakon konačne objave vlada Indonezije opisala je taj izračun kao usporedbu indonezijskog PME-a pri CFPP13 s FAME0 i RME-om proizvedenima u Uniji pri CFPP-u –14 te je izjavila da je ta usporedba u biti besmislena bez prilagodbe zbog fizičkih svojstava (to jest CFPP-a). |
| --- | --- |

(269)

Nakon konačne objave vlada Indonezije opisala je taj izračun kao usporedbu indonezijskog PME-a pri CFPP13 s FAME0 i RME-om proizvedenima u Uniji pri CFPP-u –14 te je izjavila da je ta usporedba u biti besmislena bez prilagodbe zbog fizičkih svojstava (to jest CFPP-a).

| (270) | Komisija napominje da je taj izračun usporedba indonezijskog PME-a s CFPP13 s cjelokupnom prodajom proizvodnje industrije Unije u EU-u, koja uključuje i PME. U pogledu svih mogućih prilagodbi, nije podnesen nikakav obrazložen i kvantificiran zahtjev za takvu prilagodbu. |
| --- | --- |

(270)

Komisija napominje da je taj izračun usporedba indonezijskog PME-a s CFPP13 s cjelokupnom prodajom proizvodnje industrije Unije u EU-u, koja uključuje i PME. U pogledu svih mogućih prilagodbi, nije podnesen nikakav obrazložen i kvantificiran zahtjev za takvu prilagodbu.

| (271) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da je uvoz iz Indonezije tijekom razdoblja ispitnog postupka prodavan znatno ispod prodajne cijene industrije Unije u okviru svih triju ispitanih metoda. |
| --- | --- |

(271)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da je uvoz iz Indonezije tijekom razdoblja ispitnog postupka prodavan znatno ispod prodajne cijene industrije Unije u okviru svih triju ispitanih metoda.

4.3.5.   Troškovi nastali nakon uvoza

Troškovi nastali nakon uvoza

| (272) | Proizvođač izvoznik Wilmar navodi da je razina prilagodbe koju Komisija primjenjuje na troškove nastale nakon uvoza u iznosu od 8,50 EUR po metričkoj toni, utvrđena u prethodnom antidampinškom ispitnom postupku, bila preniska te je dostavila dokumentaciju kojom bi se navodno obrazložio prilagođeni iznos od 14,50 EUR po metričkoj toni. |
| --- | --- |

(272)

Proizvođač izvoznik Wilmar navodi da je razina prilagodbe koju Komisija primjenjuje na troškove nastale nakon uvoza u iznosu od 8,50 EUR po metričkoj toni, utvrđena u prethodnom antidampinškom ispitnom postupku, bila preniska te je dostavila dokumentaciju kojom bi se navodno obrazložio prilagođeni iznos od 14,50 EUR po metričkoj toni.

| (273) | Dostavljeni podaci odnosili su se na jednu pošiljku koja je stigla nakon razdoblja ispitnog postupka, a većina troškova odnosila se na skladištenje nakon uvoza, koje ne bi trebalo biti dio troškova uvoza. Komisija nije smatrala da je to pouzdanija osnova od brojke prethodno utvrđene kod nepovezanog uvoznika te stoga nije prihvatila prilagodbu. |
| --- | --- |

(273)

Dostavljeni podaci odnosili su se na jednu pošiljku koja je stigla nakon razdoblja ispitnog postupka, a većina troškova odnosila se na skladištenje nakon uvoza, koje ne bi trebalo biti dio troškova uvoza. Komisija nije smatrala da je to pouzdanija osnova od brojke prethodno utvrđene kod nepovezanog uvoznika te stoga nije prihvatila prilagodbu.

| (274) | Trgovac biodizelom Gunvor postavio je pitanje upotrebljavaju li se u izračunima razine prodaje ispod cijene njegovi podaci za određivanje primijenjenih troškova nakon uvoza. Troškovi koje je Gunvor naveo u svojem odgovoru na upitnik uključivali su kombinirani iznos za troškove uvoza (koji se upotrebljavaju u izračunu razine prodaje ispod cijene) i troškove nastale nakon uvoza (koji su nastali između uvoza i preprodaje i nisu uzeti u obzir pri izračunu razine prodaje ispod cijene). |
| --- | --- |

(274)

Trgovac biodizelom Gunvor postavio je pitanje upotrebljavaju li se u izračunima razine prodaje ispod cijene njegovi podaci za određivanje primijenjenih troškova nakon uvoza. Troškovi koje je Gunvor naveo u svojem odgovoru na upitnik uključivali su kombinirani iznos za troškove uvoza (koji se upotrebljavaju u izračunu razine prodaje ispod cijene) i troškove nastale nakon uvoza (koji su nastali između uvoza i preprodaje i nisu uzeti u obzir pri izračunu razine prodaje ispod cijene).

| (275) | Gunvor je tijekom provjere na licu mjesta dostavio revidirane podatke na temelju različitih osnova, dok su se konačni iznosi koje je naveo Gunvor temeljili na procjenama i nisu se mogli provjeriti. Stoga je Komisija odlučila upotrijebiti troškove uvoza upotrijebljene u ispitnom postupku koji je doveo do antidampinških pristojbi uvedenih Uredbom (EU) br. 1194/2013, a koji su se upotrebljavali i u prethodnom ispitnom postupku u odnosu na uvoz iz Argentine (38). Komisija je te troškove smatrala pouzdanijima od troškova koje je naveo Gunvor. |
| --- | --- |

(275)

Gunvor je tijekom provjere na licu mjesta dostavio revidirane podatke na temelju različitih osnova, dok su se konačni iznosi koje je naveo Gunvor temeljili na procjenama i nisu se mogli provjeriti. Stoga je Komisija odlučila upotrijebiti troškove uvoza upotrijebljene u ispitnom postupku koji je doveo do antidampinških pristojbi uvedenih Uredbom (EU) br. 1194/2013, a koji su se upotrebljavali i u prethodnom ispitnom postupku u odnosu na uvoz iz Argentine (38). Komisija je te troškove smatrala pouzdanijima od troškova koje je naveo Gunvor.

38

| (276) | Budući da je od 2012. inflacija u europodručju vrlo niska (ukupno otprilike 6 % od 2012. do 2018.), Komisija je smatrala primjerenim upotrijebiti te troškove uvoza bez usklađivanja s inflacijom. U svakom slučaju, bilo kakvo usklađivanje u tom smislu ne bi utjecalo na konačne marže prodaje ispod cijene. |
| --- | --- |

(276)

Budući da je od 2012. inflacija u europodručju vrlo niska (ukupno otprilike 6 % od 2012. do 2018.), Komisija je smatrala primjerenim upotrijebiti te troškove uvoza bez usklađivanja s inflacijom. U svakom slučaju, bilo kakvo usklađivanje u tom smislu ne bi utjecalo na konačne marže prodaje ispod cijene.

| (277) | Budući da nije bilo drugih primjedbi o uvozu iz Indonezije, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 279. do 301. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(277)

Budući da nije bilo drugih primjedbi o uvozu iz Indonezije, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 279. do 301. privremene uredbe.

4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (278) | Budući da nije bilo primjedbi, Komisija je potvrdila uvodne izjave od 302. do 308. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(278)

Budući da nije bilo primjedbi, Komisija je potvrdila uvodne izjave od 302. do 308. privremene uredbe.

4.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.4.2.1.   Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (279) | Nakon objave vlada Indonezije i Wilmar uputili su primjedbe u pogledu proizvodnih kapaciteta industrije Unije, ističući povećanje proizvodnje i kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja, ali nisu osporili razinu ili kretanje pokazatelja. Tvrdili su da se ta povećanja pokazuju da indonezijski biodizel nije štetan za industriju Unije. |
| --- | --- |

(279)

Nakon objave vlada Indonezije i Wilmar uputili su primjedbe u pogledu proizvodnih kapaciteta industrije Unije, ističući povećanje proizvodnje i kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja, ali nisu osporili razinu ili kretanje pokazatelja. Tvrdili su da se ta povećanja pokazuju da indonezijski biodizel nije štetan za industriju Unije.

| (280) | Na te je argumente odgovoreno u odjeljku 6., Uzročnost, uvodne izjave od 368. do 370. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(280)

Na te je argumente odgovoreno u odjeljku 6., Uzročnost, uvodne izjave od 368. do 370. privremene uredbe.

| (281) | Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi u pogledu proizvodnje, Komisija je potvrdila zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 309. do 313. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(281)

Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi u pogledu proizvodnje, Komisija je potvrdila zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 309. do 313. privremene uredbe.

4.4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

| (282) | Nakon objave vlada Indonezije napomenula je da je tržišni udio industrije Unije 2015. bio posljedica „gotovo apsolutnog monopola bez slobodnog tržišnog natjecanja”. |
| --- | --- |

(282)

Nakon objave vlada Indonezije napomenula je da je tržišni udio industrije Unije 2015. bio posljedica „gotovo apsolutnog monopola bez slobodnog tržišnog natjecanja”.

| (283) | Komisija je napomenula da, s obzirom na to da se industrija Unije sastoji od više od 100 društava koja se međusobno natječu, ne može biti riječi o monopolu. Tijekom ispitnog postupka nisu dostavljeni nikakvi dokazi o monopolističkom ponašanju industrije Unije. |
| --- | --- |

(283)

Komisija je napomenula da, s obzirom na to da se industrija Unije sastoji od više od 100 društava koja se međusobno natječu, ne može biti riječi o monopolu. Tijekom ispitnog postupka nisu dostavljeni nikakvi dokazi o monopolističkom ponašanju industrije Unije.

| (284) | I izvoznik Wilmar i vlada Indonezije izjavili su da je uvodna izjava 317. privremene uredbe netočna jer istodobno nije uzet u obzir uvoz biodizela iz Argentine u EU. |
| --- | --- |

(284)

I izvoznik Wilmar i vlada Indonezije izjavili su da je uvodna izjava 317. privremene uredbe netočna jer istodobno nije uzet u obzir uvoz biodizela iz Argentine u EU.

| (285) | Taj je uvoz razmotren u odjeljku 6., Uzročnost, uvodne izjave od 368. do 370. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(285)

Taj je uvoz razmotren u odjeljku 6., Uzročnost, uvodne izjave od 368. do 370. privremene uredbe.

| (286) | Wilmar tvrdi da smanjenje tržišnog udjela industrije Unije nakon 2015. nije pokazatelj štete „do mjere u kojoj je industrija Unije ostvarila virtualni monopol” na tržištu Unije. Wilmar upućuje na posebnu situaciju nastalu antidampinškim pristojbama uvedenima kao rezultat prvotnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(286)

Wilmar tvrdi da smanjenje tržišnog udjela industrije Unije nakon 2015. nije pokazatelj štete „do mjere u kojoj je industrija Unije ostvarila virtualni monopol” na tržištu Unije. Wilmar upućuje na posebnu situaciju nastalu antidampinškim pristojbama uvedenima kao rezultat prvotnog ispitnog postupka.

| (287) | Prvo, opseg ispitnog postupka ograničen je na razmatrano razdoblje, koje je definirano u Obavijesti o pokretanju postupka. Također, učinak ukidanja antidampinških pristojbi priznat je u uvodnoj izjavi 317. privremene uredbe. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(287)

Prvo, opseg ispitnog postupka ograničen je na razmatrano razdoblje, koje je definirano u Obavijesti o pokretanju postupka. Također, učinak ukidanja antidampinških pristojbi priznat je u uvodnoj izjavi 317. privremene uredbe. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

| (288) | Nakon konačne objave vlada Indonezije ponovno je izjavila da Komisija nije odgovorila na njihove argumente o negativnom učinku uvoza argentinskog biodizela na rezultate industrije Unije. |
| --- | --- |

(288)

Nakon konačne objave vlada Indonezije ponovno je izjavila da Komisija nije odgovorila na njihove argumente o negativnom učinku uvoza argentinskog biodizela na rezultate industrije Unije.

| (289) | U tom pogledu Komisija je uputila na odjeljak 6.2.1. privremene uredbe te na odjeljak 6.2.1 ove Uredbe, koji se odnose na učinak argentinskog uvoza na industriju Unije. |
| --- | --- |

(289)

U tom pogledu Komisija je uputila na odjeljak 6.2.1. privremene uredbe te na odjeljak 6.2.1 ove Uredbe, koji se odnose na učinak argentinskog uvoza na industriju Unije.

| (290) | Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi u pogledu obujma prodaje i tržišnog udjela, Komisija je potvrdila zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 314. do 317. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(290)

Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi u pogledu obujma prodaje i tržišnog udjela, Komisija je potvrdila zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 314. do 317. privremene uredbe.

4.4.2.3.   Rast

| (291) | Nakon objave proizvođač izvoznik Wilmar napomenuo je da bi se uspješnost industrije Unije od 2015. nadalje trebala promatrati s obzirom na njezin „virtualni monopolistički položaj”. Kao što je opisano u uvodnoj izjavi 283, nisu pruženi dokazi o monopolističkoj situaciji. |
| --- | --- |

(291)

Nakon objave proizvođač izvoznik Wilmar napomenuo je da bi se uspješnost industrije Unije od 2015. nadalje trebala promatrati s obzirom na njezin „virtualni monopolistički položaj”. Kao što je opisano u uvodnoj izjavi 283, nisu pruženi dokazi o monopolističkoj situaciji.

| (292) | Budući da nije bilo drugih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnoj izjavi 318. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(292)

Budući da nije bilo drugih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnoj izjavi 318. privremene uredbe.

4.4.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

| (293) | Vlada Indonezije uputila je primjedbe o rastućim trendovima navedenima u tablici 10. privremene uredbe, ali nije osporila same razine ili kretanja. Tvrdili su da ti rastući trendovi ne pokazuju naznake materijalne štete nanesene industriji Unije. |
| --- | --- |

(293)

Vlada Indonezije uputila je primjedbe o rastućim trendovima navedenima u tablici 10. privremene uredbe, ali nije osporila same razine ili kretanja. Tvrdili su da ti rastući trendovi ne pokazuju naznake materijalne štete nanesene industriji Unije.

| (294) | S obzirom na to da se ovaj predmet temelji na prijetnji štete, te su primjedbe odbačene. |
| --- | --- |

(294)

S obzirom na to da se ovaj predmet temelji na prijetnji štete, te su primjedbe odbačene.

| (295) | Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi u pogledu zaposlenosti i produktivnosti, Komisija je potvrdila zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 319. do 320. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(295)

Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi u pogledu zaposlenosti i produktivnosti, Komisija je potvrdila zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 319. do 320. privremene uredbe.

4.4.2.5.   Visina iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere i oporavak od prethodnog subvencioniranja ili dampinga

| (296) | U svojim primjedbama nakon objave proizvođač izvoznik Wilmar napominje da Komisija u ovom odjeljku nije procijenila učinak subvencioniranog argentinskog biodizela. Komisija je ponovno napomenula da je analiza argentinskog uvoza dana u odjeljku Uzročnost, uvodne izjave od 368. do 370. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(296)

U svojim primjedbama nakon objave proizvođač izvoznik Wilmar napominje da Komisija u ovom odjeljku nije procijenila učinak subvencioniranog argentinskog biodizela. Komisija je ponovno napomenula da je analiza argentinskog uvoza dana u odjeljku Uzročnost, uvodne izjave od 368. do 370. privremene uredbe.

| (297) | Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama 321. i 324. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(297)

Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama 321. i 324. privremene uredbe.

4.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

4.4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (298) | Nakon privremene objave vlada Indonezije uputila je na trend jediničnih prodajnih cijena i jediničnog troška proizvodnje, napominjući da su tijekom razmatranog razdoblja oba pokazatelja porasla za gotovo 10 %. Vlada Indonezije i proizvođač izvoznik Wilmar naveli su vezu između troška proizvodnje i prodajne cijene, koju Komisija ne osporava. |
| --- | --- |

(298)

Nakon privremene objave vlada Indonezije uputila je na trend jediničnih prodajnih cijena i jediničnog troška proizvodnje, napominjući da su tijekom razmatranog razdoblja oba pokazatelja porasla za gotovo 10 %. Vlada Indonezije i proizvođač izvoznik Wilmar naveli su vezu između troška proizvodnje i prodajne cijene, koju Komisija ne osporava.

| (299) | Proizvođač izvoznik Wilmar razmotrio je tvrdnju Komisije iz uvodne izjave 328. privremene uredbe da je biodizel roba i da bi razina prodaje ispod cijene od 10 % bila znatan pritisak na snižavanje cijena. Wilmar se ne slaže s tim i tvrdi da je to u suprotnosti s izjavom Komisije da postoje ograničenja u pogledu upotrebe PME-a zbog njegove razine CFPP-a. |
| --- | --- |

(299)

Proizvođač izvoznik Wilmar razmotrio je tvrdnju Komisije iz uvodne izjave 328. privremene uredbe da je biodizel roba i da bi razina prodaje ispod cijene od 10 % bila znatan pritisak na snižavanje cijena. Wilmar se ne slaže s tim i tvrdi da je to u suprotnosti s izjavom Komisije da postoje ograničenja u pogledu upotrebe PME-a zbog njegove razine CFPP-a.

| (300) | Komisija smatra da njezine tvrdnje nisu proturječne. Wilmar ne navodi je li ograničenje uporabe PME-a dosegnuto tijekom razdoblja ispitnog postupka. Čak i da je to ograničenje dosegnuto, činjenica da se PME može koristiti samostalno ili u mješavini radi smanjivanja cijene takve mješavine znači da on neizbježno utječe na cijene. Komisija je istaknula taj učinak miješanja u uvodnoj izjavi 290. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(300)

Komisija smatra da njezine tvrdnje nisu proturječne. Wilmar ne navodi je li ograničenje uporabe PME-a dosegnuto tijekom razdoblja ispitnog postupka. Čak i da je to ograničenje dosegnuto, činjenica da se PME može koristiti samostalno ili u mješavini radi smanjivanja cijene takve mješavine znači da on neizbježno utječe na cijene. Komisija je istaknula taj učinak miješanja u uvodnoj izjavi 290. privremene uredbe.

| (301) | Wilmar je nadalje naveo da je Komisija pogriješila kad je utvrdila da postoji veza između pritiska na cijene prouzročenog uvozom PME-a i profitabilnosti industrije Unije u uvodnoj izjavi 329. privremene uredbe, što je utemeljio na stanju industrije Unije u razdoblju 2012.–2013. i u rujnu 2017. |
| --- | --- |

(301)

Wilmar je nadalje naveo da je Komisija pogriješila kad je utvrdila da postoji veza između pritiska na cijene prouzročenog uvozom PME-a i profitabilnosti industrije Unije u uvodnoj izjavi 329. privremene uredbe, što je utemeljio na stanju industrije Unije u razdoblju 2012.–2013. i u rujnu 2017.

| (302) | U tom pogledu Komisija je napomenula da je zaključak u uvodnoj izjavi 329. privremene uredbe donesen na temelju podataka iz razmatranog razdoblja, koji su utvrđeni na početku ispitnog postupka bez upućivanja na bilo koje vanjske čimbenike. Wilmar ne osporava samu vezu povećanja troškova proizvodnje s nezadovoljavajućom profitnom maržom zbog cjenovnog pritiska predmetnog uvoza. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(302)

U tom pogledu Komisija je napomenula da je zaključak u uvodnoj izjavi 329. privremene uredbe donesen na temelju podataka iz razmatranog razdoblja, koji su utvrđeni na početku ispitnog postupka bez upućivanja na bilo koje vanjske čimbenike. Wilmar ne osporava samu vezu povećanja troškova proizvodnje s nezadovoljavajućom profitnom maržom zbog cjenovnog pritiska predmetnog uvoza. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (303) | Osim toga, Wilmar je naveo i da postoje velike razlike u profitabilnosti, novčanom toku i povratu ulaganja za različite proizvođače iz Unije u uzorku, što ističe činjenicu da čimbenici koji nisu cjenovni pritisak indonezijskih proizvođača biodizela utječu na dobit i financijsku situaciju proizvođača iz EU-a. |
| --- | --- |

(303)

Osim toga, Wilmar je naveo i da postoje velike razlike u profitabilnosti, novčanom toku i povratu ulaganja za različite proizvođače iz Unije u uzorku, što ističe činjenicu da čimbenici koji nisu cjenovni pritisak indonezijskih proizvođača biodizela utječu na dobit i financijsku situaciju proizvođača iz EU-a.

| (304) | Komisija je smatrala da će se kod svih proizvođači u uzorku pokazati pojedinačni trendovi, ali da je učinak pojedinačnih odstupanja smanjen izvođenjem nalaza na temelju cijelog uzorka. Stoga je taj argument odbačen. |
| --- | --- |

(304)

Komisija je smatrala da će se kod svih proizvođači u uzorku pokazati pojedinačni trendovi, ali da je učinak pojedinačnih odstupanja smanjen izvođenjem nalaza na temelju cijelog uzorka. Stoga je taj argument odbačen.

| (305) | Nakon konačne objave Wilmar je ponovno naveo svoje argumente bez iznošenja novih dokaza za svoje tvrdnje. Stoga su njegove tvrdnje ponovno odbačene. |
| --- | --- |

(305)

Nakon konačne objave Wilmar je ponovno naveo svoje argumente bez iznošenja novih dokaza za svoje tvrdnje. Stoga su njegove tvrdnje ponovno odbačene.

| (306) | Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 325. do 329. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(306)

Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 325. do 329. privremene uredbe.

4.4.3.2.   Troškovi rada

| (307) | Budući da nije bilo nikakvih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama 330. i 331. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(307)

Budući da nije bilo nikakvih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama 330. i 331. privremene uredbe.

4.4.3.3.   Zalihe

| (308) | Vlada Indonezije ukazala je nakon privremene objave na kretanja u pogledu zaliha proizvođača iz Unije u uzorku, ali nije osporila nalaz Komisije iz uvodne izjave 333. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(308)

Vlada Indonezije ukazala je nakon privremene objave na kretanja u pogledu zaliha proizvođača iz Unije u uzorku, ali nije osporila nalaz Komisije iz uvodne izjave 333. Privremene uredbe.

| (309) | Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke iz uvodnih izjava 332. i 333. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(309)

Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke iz uvodnih izjava 332. i 333. privremene uredbe.

4.4.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (310) | Nakon uvođenja privremenih mjera, vlada Indonezije istaknula je profitabilnost industrije Unije u razmatranom razdoblju te stoga i povrat ulaganja. Uputila je primjedbe o promjenama u profitabilnosti industrije Unije u usporedbi s količinama uvezenima iz Indonezije tvrdeći da se negativna profitabilnost u 2015. nije mogla pripisati uvozu indonezijskog biodizela jer je on tijekom te godine bio zanemariv. |
| --- | --- |

(310)

Nakon uvođenja privremenih mjera, vlada Indonezije istaknula je profitabilnost industrije Unije u razmatranom razdoblju te stoga i povrat ulaganja. Uputila je primjedbe o promjenama u profitabilnosti industrije Unije u usporedbi s količinama uvezenima iz Indonezije tvrdeći da se negativna profitabilnost u 2015. nije mogla pripisati uvozu indonezijskog biodizela jer je on tijekom te godine bio zanemariv.

| (311) | Na to je odgovoreno u odjeljku 6. privremene uredbe, Uzročnost, u uvodnim izjavama od 361 do 365. Doista, u privremenoj uredbi neznatno negativna profitabilnost u 2015. nije pripisana uvozu indonezijskog biodizela. |
| --- | --- |

(311)

Na to je odgovoreno u odjeljku 6. privremene uredbe, Uzročnost, u uvodnim izjavama od 361 do 365. Doista, u privremenoj uredbi neznatno negativna profitabilnost u 2015. nije pripisana uvozu indonezijskog biodizela.

| (312) | Proizvođač izvoznik Wilmar napomenuo je da je tvrdnja iz uvodne izjave 329. privremene uredbe da industrija Unije nije mogla poboljšati svoju nezadovoljavajuću maržu dobiti zbog cjenovnog pritiska subvencioniranog uvoza neosnovana. |
| --- | --- |

(312)

Proizvođač izvoznik Wilmar napomenuo je da je tvrdnja iz uvodne izjave 329. privremene uredbe da industrija Unije nije mogla poboljšati svoju nezadovoljavajuću maržu dobiti zbog cjenovnog pritiska subvencioniranog uvoza neosnovana.

| (313) | Naveo je da financijska situacija industrije Unije nije bila dobra kada je industrija biodizela u EU-u bila zaštićena poništenom pristojbom na biodizel iz razdoblja 2012.–2013. barem do rujna 2017. te da se nedostatak poboljšanja njihove financijske situacije može objasniti samo manjkavostima te industrije. |
| --- | --- |

(313)

Naveo je da financijska situacija industrije Unije nije bila dobra kada je industrija biodizela u EU-u bila zaštićena poništenom pristojbom na biodizel iz razdoblja 2012.–2013. barem do rujna 2017. te da se nedostatak poboljšanja njihove financijske situacije može objasniti samo manjkavostima te industrije.

| (314) | Komisija je napomenula da nakon iznenadnog povećanja subvencioniranog uvoza indonezijskog biodizela nakon poništenja postojećih antidampinških pristojbi u ožujku 2018. industrija Unije nije mogla poboljšati svoju nezadovoljavajuću profitnu maržu koja je znatno niža od ciljane dobiti na rastućem tržištu. Stoga se time potvrđuje privremeni nalaz Komisije. |
| --- | --- |

(314)

Komisija je napomenula da nakon iznenadnog povećanja subvencioniranog uvoza indonezijskog biodizela nakon poništenja postojećih antidampinških pristojbi u ožujku 2018. industrija Unije nije mogla poboljšati svoju nezadovoljavajuću profitnu maržu koja je znatno niža od ciljane dobiti na rastućem tržištu. Stoga se time potvrđuje privremeni nalaz Komisije.

| (315) | Nakon konačne objave proizvođač izvoznik Wilmar ponovio je svoje napomene iz privremene faze, na koje je prethodno odgovoreno. Tvrdio je i da se niska dobit nije mogla povezati s uvozom zbog „virtualnog monopola” industrije Unije na početku razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(315)

Nakon konačne objave proizvođač izvoznik Wilmar ponovio je svoje napomene iz privremene faze, na koje je prethodno odgovoreno. Tvrdio je i da se niska dobit nije mogla povezati s uvozom zbog „virtualnog monopola” industrije Unije na početku razmatranog razdoblja.

| (316) | Taj je argument neutemeljen jer se industrija Unije sastojala od više od 200 društava u međusobnom tržišnom natjecanju na tržištu Unije za biodizel, a dokaza o postojanju bilo kakvog tajnog dogovora između proizvođača iz Unije nema. |
| --- | --- |

(316)

Taj je argument neutemeljen jer se industrija Unije sastojala od više od 200 društava u međusobnom tržišnom natjecanju na tržištu Unije za biodizel, a dokaza o postojanju bilo kakvog tajnog dogovora između proizvođača iz Unije nema.

| (317) | Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi u pogledu profitabilnosti, novčanog toka, ulaganja, povrata ulaganja i sposobnosti prikupljanja kapitala, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 334. do 340. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(317)

Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi u pogledu profitabilnosti, novčanog toka, ulaganja, povrata ulaganja i sposobnosti prikupljanja kapitala, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 334. do 340. privremene uredbe.

4.4.4.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (318) | Nakon uvođenja privremenih mjera vlada Indonezije zaključila je da je na temelju pokazatelja iz privremene uredbe industrija Unije bila „u stabilnom stanju”. |
| --- | --- |

(318)

Nakon uvođenja privremenih mjera vlada Indonezije zaključila je da je na temelju pokazatelja iz privremene uredbe industrija Unije bila „u stabilnom stanju”.

| (319) | Komisija se nije složila, napominjući da industrija čija je profitabilnost i dalje niža od 1 % prometa i koja gubi gotovo 15 postotnih bodova tržišnog udjela i ne uspijeva iskoristiti rast tržišta za 33 % nije stabilna. |
| --- | --- |

(319)

Komisija se nije složila, napominjući da industrija čija je profitabilnost i dalje niža od 1 % prometa i koja gubi gotovo 15 postotnih bodova tržišnog udjela i ne uspijeva iskoristiti rast tržišta za 33 % nije stabilna.

| (320) | Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke o šteti utvrđene u uvodnim izjavama od 341. do 346. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(320)

Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke o šteti utvrđene u uvodnim izjavama od 341. do 346. privremene uredbe.

4.5.   Gospodarski pokazatelji nakon razdoblja ispitnog postupka

Gospodarski pokazatelji nakon razdoblja ispitnog postupka

| (321) | Kako bi dodatno ispitala stanje industrije Unije u kontekstu nalaza o prijetnji od štete, Komisija je poslala dodatna pitanja i primila odgovore od proizvođača iz Unije u uzorku za podatke iz razdoblja od listopada 2018. do lipnja 2019. („razdoblje nakon RIP-a”). Podaci za razdoblje nakon RIP-a, kao što su mikroekonomski pokazatelji, izraženi su kao ponderirani prosjek triju proizvođača iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(321)

Kako bi dodatno ispitala stanje industrije Unije u kontekstu nalaza o prijetnji od štete, Komisija je poslala dodatna pitanja i primila odgovore od proizvođača iz Unije u uzorku za podatke iz razdoblja od listopada 2018. do lipnja 2019. („razdoblje nakon RIP-a”). Podaci za razdoblje nakon RIP-a, kao što su mikroekonomski pokazatelji, izraženi su kao ponderirani prosjek triju proizvođača iz Unije u uzorku.

| (322) | Kad je riječ o razdoblju nakon RIP-a, za određene makroekonomske pokazatelje, kao što su kapacitet, iskorištenost kapaciteta, proizvodnja i prodaja, informacije su se zbog vremenskih ograničenja ispitnog postupka mogle analizirati samo za proizvođače iz Unije u uzorku. Stoga se podaci za razdoblje ispitnog postupka ne mogu izravno usporediti s iznosima za razdoblje nakon ispitnog postupka. Osim toga, Komisija uspoređuje i 12 mjeseci razdoblja ispitnog postupka s devet mjeseci nakon RIP-a, ali u ovoj fazi ispitnog postupka podaci za razdoblje od 12 mjeseci nakon razdoblja ispitnog postupka još nisu dostupni. |
| --- | --- |

(322)

Kad je riječ o razdoblju nakon RIP-a, za određene makroekonomske pokazatelje, kao što su kapacitet, iskorištenost kapaciteta, proizvodnja i prodaja, informacije su se zbog vremenskih ograničenja ispitnog postupka mogle analizirati samo za proizvođače iz Unije u uzorku. Stoga se podaci za razdoblje ispitnog postupka ne mogu izravno usporediti s iznosima za razdoblje nakon ispitnog postupka. Osim toga, Komisija uspoređuje i 12 mjeseci razdoblja ispitnog postupka s devet mjeseci nakon RIP-a, ali u ovoj fazi ispitnog postupka podaci za razdoblje od 12 mjeseci nakon razdoblja ispitnog postupka još nisu dostupni.

| (323) | One, međutim, ipak omogućuju analizu promjena položaja proizvođača iz Unije u uzorku nakon razdoblja ispitnog postupka, a vrijednosti su međusobno indeksirane na godišnjoj osnovi. |
| --- | --- |

(323)

One, međutim, ipak omogućuju analizu promjena položaja proizvođača iz Unije u uzorku nakon razdoblja ispitnog postupka, a vrijednosti su međusobno indeksirane na godišnjoj osnovi.

| (324) | Nakon konačne objave Wilmar je ponovno zatražio od Komisije da prikupi podatke za razdoblje od 12 mjeseci nakon RIP-a (od listopada 2018. do rujna 2019.) od svih proizvođača iz Unije. Međutim, prikupljanje tih dodatnih informacija nije bilo moguće u raspoloživom vremenu. Stoga je taj zahtjev odbijen. |
| --- | --- |

(324)

Nakon konačne objave Wilmar je ponovno zatražio od Komisije da prikupi podatke za razdoblje od 12 mjeseci nakon RIP-a (od listopada 2018. do rujna 2019.) od svih proizvođača iz Unije. Međutim, prikupljanje tih dodatnih informacija nije bilo moguće u raspoloživom vremenu. Stoga je taj zahtjev odbijen.

| (325) | Proizvodnja, prodaja te jedinični troškovi i jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku kretale su se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Industrija Unije nakon razdoblja ispitnog postupka | Razdoblje ispitnog postupka | od listopada 2018. do lipnja 2019. |
| --- | --- | --- | --- |
| Ukupna proizvodnja (u tonama) | 2 510 356 | 1 824 599 |
| Indeks (godišnji) (39) | 100 | 97 |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama) | 2 524 646 | 1 871 962 |
| Indeks (godišnji) | 100 | 99 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 791 | 760 |
| Indeks | 100 | 96 |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona) | 794 | 790 |
| Indeks | 100 | 100 |
| Stopa iskorištenosti kapaciteta (%) | 82 | 80 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku. |

(325)

Proizvodnja, prodaja te jedinični troškovi i jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku kretale su se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Industrija Unije nakon razdoblja ispitnog postupka

Industrija Unije nakon razdoblja ispitnog postupka

Razdoblje ispitnog postupka

od listopada 2018. do lipnja 2019.

Ukupna proizvodnja (u tonama)

2 510 356

1 824 599

Indeks (godišnji) (39)

Indeks (godišnji) (39

100

100

97

97

Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

2 524 646

1 871 962

Indeks (godišnji)

Indeks (godišnji)

100

100

99

99

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

791

760

Indeks

Indeks

100

100

96

96

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona)

794

790

Indeks

Indeks

100

100

100

100

Stopa iskorištenosti kapaciteta (%)

82

80

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (326) | Proizvodnja nakon RIP-a blago je pala u odnosu na razdoblje ispitnog postupka, dok je prodaja na tržištu Unije ostala prilično postojana. |
| --- | --- |

(326)

Proizvodnja nakon RIP-a blago je pala u odnosu na razdoblje ispitnog postupka, dok je prodaja na tržištu Unije ostala prilično postojana.

| (327) | Jedinični trošak proizvodnje za društva u uzorku neznatno je pao nakon RIP-a, dok je jedinična prodajna cijena ostala stabilna. |
| --- | --- |

(327)

Jedinični trošak proizvodnje za društva u uzorku neznatno je pao nakon RIP-a, dok je jedinična prodajna cijena ostala stabilna.

| (328) | Dobit društava u uzorku izračunana je na temelju podataka iz upitnika o razdoblju nakon RIP-a, čime je dobivena prosječna dobit društava u uzorku od 3,8 % tijekom devet mjeseci nakon RIP-a. Društva u uzorku dostavila su mjesečne podatke o troškovima i cijenama koje je Komisija zatim objedinila u prosjek po kvartalu i potom navela u tablici 3. u nastavku. |
| --- | --- |

(328)

Dobit društava u uzorku izračunana je na temelju podataka iz upitnika o razdoblju nakon RIP-a, čime je dobivena prosječna dobit društava u uzorku od 3,8 % tijekom devet mjeseci nakon RIP-a. Društva u uzorku dostavila su mjesečne podatke o troškovima i cijenama koje je Komisija zatim objedinila u prosjek po kvartalu i potom navela u tablici 3. u nastavku.

| (329) | Međutim, ako se ta dobit analizira na kraju kvartala, ukazuje se drugačiji trend:

  Tablica 3.


  Dobit u razdoblju nakon RIP-a | Četvrti kvartal 2018. | Prvi kvartal 2019. | Drugi kvartal 2019. | Ukupno nakon RIP-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobit proizvođača iz Unije u uzorku | 10,8 % | 0,1 % | –5,0 % | 3,8 % |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku. |

(329)

Međutim, ako se ta dobit analizira na kraju kvartala, ukazuje se drugačiji trend:

Tablica 3.

Tablica 3.

Dobit u razdoblju nakon RIP-a

Dobit u razdoblju nakon RIP-a

Četvrti kvartal 2018.

Prvi kvartal 2019.

Drugi kvartal 2019.

Ukupno nakon RIP-a

Dobit proizvođača iz Unije u uzorku

10,8 %

0,1 %

–5,0 %

3,8 %

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (330) | Prema tome, tablice 2. i 3. pokazuju da je Komisija zamijetila relativno malu promjenu u odnosu na razdoblje ispitnog postupka osim u pogledu visine dobiti proizvođača iz uzorka, koja se povećala s 0,8 % u razdoblju ispitnog postupka na 3,8 % nakon RIP-a. Najveći dio povećanja dobiti u razdoblju nakon RIP-a nastao je u četvrtom kvartalu 2018. |
| --- | --- |

(330)

Prema tome, tablice 2. i 3. pokazuju da je Komisija zamijetila relativno malu promjenu u odnosu na razdoblje ispitnog postupka osim u pogledu visine dobiti proizvođača iz uzorka, koja se povećala s 0,8 % u razdoblju ispitnog postupka na 3,8 % nakon RIP-a. Najveći dio povećanja dobiti u razdoblju nakon RIP-a nastao je u četvrtom kvartalu 2018.

| (331) | Veća dobit tijekom zime 2018.–2019. bila je iznimka. Zabilježilo ju je jedno od društava u uzorku koje je uspjelo iskoristiti neizvjesno stanje u području prijevoza u svojoj regiji. Zbog privremenog manjka opskrbe uzrokovanog tom situacijom društvo je moglo povećati svoje cijene, a time i dobit u tom razdoblju, koje je utjecalo na četvrti kvartal 2018. i dio prvog kvartala 2019. (40) |
| --- | --- |

(331)

Veća dobit tijekom zime 2018.–2019. bila je iznimka. Zabilježilo ju je jedno od društava u uzorku koje je uspjelo iskoristiti neizvjesno stanje u području prijevoza u svojoj regiji. Zbog privremenog manjka opskrbe uzrokovanog tom situacijom društvo je moglo povećati svoje cijene, a time i dobit u tom razdoblju, koje je utjecalo na četvrti kvartal 2018. i dio prvog kvartala 2019. (40)

40

| (332) | Međutim, dobit preostalih društava u uzorku i dalje je bila znatno niža od ciljne dobiti tijekom svih kvartala razdoblja nakon ispitnog postupka. U drugom kvartalu 2019., kada je neizvjesnost u pogledu prijevoza nestala, dobit proizvođača iz Unije u uzorku prešla je u gubitak od 5 %. |
| --- | --- |

(332)

Međutim, dobit preostalih društava u uzorku i dalje je bila znatno niža od ciljne dobiti tijekom svih kvartala razdoblja nakon ispitnog postupka. U drugom kvartalu 2019., kada je neizvjesnost u pogledu prijevoza nestala, dobit proizvođača iz Unije u uzorku prešla je u gubitak od 5 %.

| (333) | Vlada Indonezije tvrdila je da je negativna profitabilnost u drugom kvartalu 2019. bila posljedica izvanrednih događaja u Saipolu. Međutim, iako je taj proizvođač iz Unije doista imao izniman problem tijekom razdoblja nakon RIP-a, to je pitanje utjecalo na prvi, a ne na drugi kvartal 2019. Stoga se smatra da je pad profitabilnosti posljedica znatnih količina subvencioniranog uvoza koji ulazi na tržište Unije po vrlo niskim cijenama. |
| --- | --- |

(333)

Vlada Indonezije tvrdila je da je negativna profitabilnost u drugom kvartalu 2019. bila posljedica izvanrednih događaja u Saipolu. Međutim, iako je taj proizvođač iz Unije doista imao izniman problem tijekom razdoblja nakon RIP-a, to je pitanje utjecalo na prvi, a ne na drugi kvartal 2019. Stoga se smatra da je pad profitabilnosti posljedica znatnih količina subvencioniranog uvoza koji ulazi na tržište Unije po vrlo niskim cijenama.

| (334) | Nakon konačne objave Wilmar je napomenuo da im se čini da sažeci upitnika nakon RIP-a, koji nisu povjerljivi, nisu dovoljni da zainteresiranim stranama omoguće da odgovore na zaključke Komisije. |
| --- | --- |

(334)

Nakon konačne objave Wilmar je napomenuo da im se čini da sažeci upitnika nakon RIP-a, koji nisu povjerljivi, nisu dovoljni da zainteresiranim stranama omoguće da odgovore na zaključke Komisije.

| (335) | Međutim, svi su odgovori na upitnik bili popraćeni sadržajnim otvorenim verzijama. Ako se podaci nisu mogli sažeti na razini trgovačkog društva, Komisija ih je objedinila i objavila u konačnoj objavi te u tablicama 2. i 3. |
| --- | --- |

(335)

Međutim, svi su odgovori na upitnik bili popraćeni sadržajnim otvorenim verzijama. Ako se podaci nisu mogli sažeti na razini trgovačkog društva, Komisija ih je objedinila i objavila u konačnoj objavi te u tablicama 2. i 3.

| (336) | Radi daljnje transparentnosti Komisija je utvrdila relevantne informacije koje nisu povjerljive i koje pokazuju da su cijene RME-a dosegnule rekordne razine zbog niskih vodostaja Rajne tijekom zime 2018.–2019. i dodala te informacije u otvoreni spis. |
| --- | --- |

(336)

Radi daljnje transparentnosti Komisija je utvrdila relevantne informacije koje nisu povjerljive i koje pokazuju da su cijene RME-a dosegnule rekordne razine zbog niskih vodostaja Rajne tijekom zime 2018.–2019. i dodala te informacije u otvoreni spis.

| (337) | Vlada Indonezije odgovorila je na te informacije tvrdnjom da je iznimna dobit u zimi 2018.–2019. isto bila posljedica povećane potražnje za RME-om u Uniji zimi zbog njegovih fizičkih svojstava i smanjenih troškova proizvodnje u industriji Unije u razdoblju nakon RIP-a. |
| --- | --- |

(337)

Vlada Indonezije odgovorila je na te informacije tvrdnjom da je iznimna dobit u zimi 2018.–2019. isto bila posljedica povećane potražnje za RME-om u Uniji zimi zbog njegovih fizičkih svojstava i smanjenih troškova proizvodnje u industriji Unije u razdoblju nakon RIP-a.

| (338) | Nadalje, tvrdila je da je jedinična prodajna cijena ostala stabilna te da se čak snizila tijekom razdoblja nakon RIP-a, što upućuje na to da povišenje cijene nije bilo iznimno. |
| --- | --- |

(338)

Nadalje, tvrdila je da je jedinična prodajna cijena ostala stabilna te da se čak snizila tijekom razdoblja nakon RIP-a, što upućuje na to da povišenje cijene nije bilo iznimno.

| (339) | Nadalje, vlada Indonezije tvrdila je da su problemi u opskrbi sirovinama tijekom zime 2018.–2019. mogli utjecati na podatke o profitabilnosti industrije EU-a za drugi kvartal 2019. |
| --- | --- |

(339)

Nadalje, vlada Indonezije tvrdila je da su problemi u opskrbi sirovinama tijekom zime 2018.–2019. mogli utjecati na podatke o profitabilnosti industrije EU-a za drugi kvartal 2019.

| (340) | Argumenti vlade Indonezije odbačeni su jer se temelje na pretpostavkama i nisu povezani s člankom koji je Komisija uključila u otvoreni spis kako bi pomogla strankama razumjeti posebnu situaciju tijekom zime 2018. – 2019. |
| --- | --- |

(340)

Argumenti vlade Indonezije odbačeni su jer se temelje na pretpostavkama i nisu povezani s člankom koji je Komisija uključila u otvoreni spis kako bi pomogla strankama razumjeti posebnu situaciju tijekom zime 2018. – 2019.

| (341) | Stoga je Komisija zaključila da se u razdoblju nakon RIP-a gospodarsko stanje industrije Unije dodatno pogoršalo. |
| --- | --- |

(341)

Stoga je Komisija zaključila da se u razdoblju nakon RIP-a gospodarsko stanje industrije Unije dodatno pogoršalo.

5.   PRIJETNJA ŠTETE

PRIJETNJA ŠTETE

5.1.   Priroda predmetnih subvencija

Priroda predmetnih subvencija

| (342) | Nakon uvođenja privremenih mjera proizvođač izvoznik Wilmar napomenuo je da Komisija nije utvrdila povezanost utvrđenih subvencija s prodajom ispod cijene te spuštanjem cijena. |
| --- | --- |

(342)

Nakon uvođenja privremenih mjera proizvođač izvoznik Wilmar napomenuo je da Komisija nije utvrdila povezanost utvrđenih subvencija s prodajom ispod cijene te spuštanjem cijena.

| (343) | Komisija se nije složila s tim. Postoji jasna veza između dostupnosti sirovog palmina ulja po niskim cijenama i prodaje ispod cijene utvrđene tijekom ispitnog postupka jer članovi industrije Unije koji moraju nabavljati svoje sirovo palmino ulje na svjetskom tržištu plaćaju mnogo više za sirovine, te se stoga ne mogu nositi s cijenama subvencioniranog indonezijskog biodizela. Nastavak tog programa, zajedno s drugim dvama programima subvencija utvrđenima u ovom ispitnom postupku, omogućuje nastavak izvoza indonezijskog biodizela po cjenovnoj razini koja utječe na industriju Unije. |
| --- | --- |

(343)

Komisija se nije složila s tim. Postoji jasna veza između dostupnosti sirovog palmina ulja po niskim cijenama i prodaje ispod cijene utvrđene tijekom ispitnog postupka jer članovi industrije Unije koji moraju nabavljati svoje sirovo palmino ulje na svjetskom tržištu plaćaju mnogo više za sirovine, te se stoga ne mogu nositi s cijenama subvencioniranog indonezijskog biodizela. Nastavak tog programa, zajedno s drugim dvama programima subvencija utvrđenima u ovom ispitnom postupku, omogućuje nastavak izvoza indonezijskog biodizela po cjenovnoj razini koja utječe na industriju Unije.

| (344) | Wilmar je zatim komentirao uvodnu izjavu 350. privremene uredbe, ponovivši da postoji prirodna granica uvoza PME-a u Uniju te da stoga Komisija ne može tvrditi da bi se uvoz povećao. |
| --- | --- |

(344)

Wilmar je zatim komentirao uvodnu izjavu 350. privremene uredbe, ponovivši da postoji prirodna granica uvoza PME-a u Uniju te da stoga Komisija ne može tvrditi da bi se uvoz povećao.

| (345) | Budući da društvo Wilmar nije objasnilo što je ta „prirodna granica”, taj se navod nije mogao ispitati te se stoga odbacuje. Prema mišljenju Komisije, ne postoje prepreke (osim tržišne potražnje na koju se primjenjuju pravila poštenog tržišnog natjecanja) za uvoz biodizela iz Indonezije u EU. |
| --- | --- |

(345)

Budući da društvo Wilmar nije objasnilo što je ta „prirodna granica”, taj se navod nije mogao ispitati te se stoga odbacuje. Prema mišljenju Komisije, ne postoje prepreke (osim tržišne potražnje na koju se primjenjuju pravila poštenog tržišnog natjecanja) za uvoz biodizela iz Indonezije u EU.

| (346) | Nakon konačne objave Wilmar je ponovio svoje stajalište u privremenoj fazi u pogledu povezanosti utvrđenih subvencija s prijetnjom štete. Međutim, nisu dostavljeni nikakvi novi argumenti, pa su stoga njegove tvrdnje ponovno odbijene. |
| --- | --- |

(346)

Nakon konačne objave Wilmar je ponovio svoje stajalište u privremenoj fazi u pogledu povezanosti utvrđenih subvencija s prijetnjom štete. Međutim, nisu dostavljeni nikakvi novi argumenti, pa su stoga njegove tvrdnje ponovno odbijene.

| (347) | Wilmar je napomenuo je da je Masol, najveći proizvođač PME-a u Uniji, bio povezan s indonezijskim proizvođačem biodizela grupom Musim Mas te je postavio pitanje po kojoj bi cijeni Masol mogao nabavljati palmino ulje iz Indonezije. |
| --- | --- |

(347)

Wilmar je napomenuo je da je Masol, najveći proizvođač PME-a u Uniji, bio povezan s indonezijskim proizvođačem biodizela grupom Musim Mas te je postavio pitanje po kojoj bi cijeni Masol mogao nabavljati palmino ulje iz Indonezije.

| (348) | Komisija ne komentira povjerljive poslovne djelatnosti pojedinačnih društava ni u Uniji ni drugdje. Međutim, Komisija je utvrdila da Masol nabavlja palmino ulje po tržišnim uvjetima. Odnos između grupe Musim Mas i Masola stoga nije utjecao na analizu štete. |
| --- | --- |

(348)

Komisija ne komentira povjerljive poslovne djelatnosti pojedinačnih društava ni u Uniji ni drugdje. Međutim, Komisija je utvrdila da Masol nabavlja palmino ulje po tržišnim uvjetima. Odnos između grupe Musim Mas i Masola stoga nije utjecao na analizu štete.

| (349) | Nakon konačne objave vlada Indonezije ponovno je tvrdila da OPPF nije program subvencioniranja i da je izvozna pristojba na sirovo palmino ulje bila spuštena na nulu. |
| --- | --- |

(349)

Nakon konačne objave vlada Indonezije ponovno je tvrdila da OPPF nije program subvencioniranja i da je izvozna pristojba na sirovo palmino ulje bila spuštena na nulu.

| (350) | Komisija ističe nalaze iz odjeljka 3. o subvencioniranju, koji jasno potvrđuju suprotno. |
| --- | --- |

(350)

Komisija ističe nalaze iz odjeljka 3. o subvencioniranju, koji jasno potvrđuju suprotno.

| (351) | Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 349. do 350. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(351)

Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 349. do 350. privremene uredbe.

5.2.   Znatna stopa povećanja subvencioniranog uvoza

Znatna stopa povećanja subvencioniranog uvoza

| (352) | Nakon uvođenja privremenih mjera vlada Indonezije napomenula je da bi Komisija trebala razmotriti promjene u uvozu biodizela iz Indonezije nakon RIP-a. |
| --- | --- |

(352)

Nakon uvođenja privremenih mjera vlada Indonezije napomenula je da bi Komisija trebala razmotriti promjene u uvozu biodizela iz Indonezije nakon RIP-a.

| (353) | Komisija je analizirala uvoz iz Indonezije od kraja RIP-a do kraja lipnja 2019. (dakle od četvrtog kvartala 2018. do četvrtog kvartala 2019.):

  Tablica 4.


  Uvoz iz Indonezije tijekom i nakon RIP-a | RIP | treći kvartal 2018. | prvi kvartal 2019. | drugi kvartal 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupni uvoz biodizela iz Indonezije (u metričkim tonama) | 516 068 | 139 091 | 234 677 | 207 310 |
| Izvor: Sustav Surveillance II. |

(353)

Komisija je analizirala uvoz iz Indonezije od kraja RIP-a do kraja lipnja 2019. (dakle od četvrtog kvartala 2018. do četvrtog kvartala 2019.):

Tablica 4.

Tablica 4.

Uvoz iz Indonezije tijekom i nakon RIP-a

Uvoz iz Indonezije tijekom i nakon RIP-a

RIP

treći kvartal 2018.

prvi kvartal 2019.

drugi kvartal 2019.

Ukupni uvoz biodizela iz Indonezije (u metričkim tonama)

516 068

139 091

234 677

207 310

Izvor: Sustav Surveillance II.

Izvor:

| (354) | Komisija je napomenula da je unatoč tome što je razdoblje ispitnog postupka obuhvatilo četiri kvartala, od četvrtog 2017. do trećeg 2018., znatan uvoz zabilježen samo u posljednja dva kvartala. Za usporedbu, četiri kvartala razdoblja ispitnog postupka navedena su ovdje:

  Tablica 5.


  Uvoz iz Indonezije tijekom RIP-a | četvrti kvartal 2017. | prvi kvartal 2018. | drugi kvartal 2018. | treći kvartal 2018. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupni uvoz biodizela iz Indonezije (u metričkim tonama) | 0 | 25 275 | 227 114 | 263 678 |
| Izvor: Sustav Surveillance II. |

(354)

Komisija je napomenula da je unatoč tome što je razdoblje ispitnog postupka obuhvatilo četiri kvartala, od četvrtog 2017. do trećeg 2018., znatan uvoz zabilježen samo u posljednja dva kvartala. Za usporedbu, četiri kvartala razdoblja ispitnog postupka navedena su ovdje:

Tablica 5.

Tablica 5.

Uvoz iz Indonezije tijekom RIP-a

Uvoz iz Indonezije tijekom RIP-a

četvrti kvartal 2017.

prvi kvartal 2018.

drugi kvartal 2018.

treći kvartal 2018.

Ukupni uvoz biodizela iz Indonezije (u metričkim tonama)

0

25 275

227 114

263 678

Izvor: Sustav Surveillance II.

Izvor:

| (355) | Podaci pokazuju da je uvoz iz Indonezije nastavljen nakon završetka razdoblja ispitnog postupka i to u znatnim količinama. Međutim, vrhunac iz trećeg kvartala 2018. od 263 678 metričkih tona po kvartalu ne može se usporediti s trećim kvartalom 2019. jer je na uvoz tijekom tog kvartala utjecalo uvođenje privremenih pristojbi. Isto tako, prva tri kvartala nakon razdoblja ispitnog postupka nisu izravno usporediva s posljednjim trima kvartalima razdoblja ispitnog postupka s obzirom na sezonske razlike, pa podaci nakon razdoblja ispitnog postupka nisu jasni u pogledu mogućnosti znatnog povećanja uvoza u budućnosti. |
| --- | --- |

(355)

Podaci pokazuju da je uvoz iz Indonezije nastavljen nakon završetka razdoblja ispitnog postupka i to u znatnim količinama. Međutim, vrhunac iz trećeg kvartala 2018. od 263 678 metričkih tona po kvartalu ne može se usporediti s trećim kvartalom 2019. jer je na uvoz tijekom tog kvartala utjecalo uvođenje privremenih pristojbi. Isto tako, prva tri kvartala nakon razdoblja ispitnog postupka nisu izravno usporediva s posljednjim trima kvartalima razdoblja ispitnog postupka s obzirom na sezonske razlike, pa podaci nakon razdoblja ispitnog postupka nisu jasni u pogledu mogućnosti znatnog povećanja uvoza u budućnosti.

| (356) | Nakon konačne objave vlada Indonezije napomenula je da je pri usporedbi drugog kvartala 2019. s drugim kvartalom 2018. uvoz iz Indonezije pao za 9 %, što bi trebalo značiti da se ne očekuje znatno povećanje uvoza. |
| --- | --- |

(356)

Nakon konačne objave vlada Indonezije napomenula je da je pri usporedbi drugog kvartala 2019. s drugim kvartalom 2018. uvoz iz Indonezije pao za 9 %, što bi trebalo značiti da se ne očekuje znatno povećanje uvoza.

| (357) | Komisija je odbacila tu tvrdnju jer razlika od 9 % iznosi 20 000 MT ili jedna pošiljka biodizela. Stoga se razlika između dvaju kvartala može objasniti jednom pošiljkom koja ulazi u jedan ili drugi kvartal. Osim toga, dokazi koji se odnose na jedan kvartal nisu u suprotnosti s nalazom Komisije o nedostatnosti podataka o tome može li se u budućnosti očekivati znatno povećanje uvoza. |
| --- | --- |

(357)

Komisija je odbacila tu tvrdnju jer razlika od 9 % iznosi 20 000 MT ili jedna pošiljka biodizela. Stoga se razlika između dvaju kvartala može objasniti jednom pošiljkom koja ulazi u jedan ili drugi kvartal. Osim toga, dokazi koji se odnose na jedan kvartal nisu u suprotnosti s nalazom Komisije o nedostatnosti podataka o tome može li se u budućnosti očekivati znatno povećanje uvoza.

| (358) | Vlada Indonezije i proizvođač izvoznik Wilmar zatražili su od Komisije i da ponovno razmotri značenje riječi „bitno povećan” u odnosu na količinu uvezenog biodizela iz Argentine, s obzirom na to da najveći dio povećanja potječe iz Argentine. Komisija se već osvrnula na utjecaj uvoza iz Argentine u uvodnim izjavama od 368. do 370. privremene uredbe, što nisu osporili ni vlada Indonezije ni Wilmar. Učinak uvoza iz Argentine dio je procjene uzročnosti i ne dovodi u pitanje znatno povećanje uvoza iz Indonezije. |
| --- | --- |

(358)

Vlada Indonezije i proizvođač izvoznik Wilmar zatražili su od Komisije i da ponovno razmotri značenje riječi „bitno povećan” u odnosu na količinu uvezenog biodizela iz Argentine, s obzirom na to da najveći dio povećanja potječe iz Argentine. Komisija se već osvrnula na utjecaj uvoza iz Argentine u uvodnim izjavama od 368. do 370. privremene uredbe, što nisu osporili ni vlada Indonezije ni Wilmar. Učinak uvoza iz Argentine dio je procjene uzročnosti i ne dovodi u pitanje znatno povećanje uvoza iz Indonezije.

| (359) | Proizvođač izvoznik Wilmar zatražio je od Komisije da u odnosu na uvoz iz Indonezije prije razmatranog razdoblja razmotri što znači „bitno povećan”. Komisija nema običaj proširivanja svoje analize izvan razmatranog razdoblja pa je taj argument odbačen. U svakom slučaju, kako je prethodno navedeno, čini se da je uvoz iz Indonezije dosegao količine slične onima viđenima u kontekstu antidampinškog ispitnog postupka iz 2013. |
| --- | --- |

(359)

Proizvođač izvoznik Wilmar zatražio je od Komisije da u odnosu na uvoz iz Indonezije prije razmatranog razdoblja razmotri što znači „bitno povećan”. Komisija nema običaj proširivanja svoje analize izvan razmatranog razdoblja pa je taj argument odbačen. U svakom slučaju, kako je prethodno navedeno, čini se da je uvoz iz Indonezije dosegao količine slične onima viđenima u kontekstu antidampinškog ispitnog postupka iz 2013.

| (360) | I Wilmar i vlada Indonezije primili su na znanje odredbe nove Direktive o energiji iz obnovljivih izvora kojom će se u budućnosti ograničiti uvoz PME-a s visokim rizikom od neizravne promjene uporabe zemljišta u EU-u. Komisija je napomenula da se to ograničenje počinje primjenjivati od kraja 2023. (41) S obzirom na to da se učinak te direktive ne može predvidjeti i da se PME još uvijek može uvoziti u EU u skladu s tom direktivom pod uvjetima utvrđenima u njoj, i taj je argument odbačen jer ne utječe na prijetnju štete koju indonezijski uvoz predstavlja za industriju Unije u bliskoj budućnosti. |
| --- | --- |

(360)

I Wilmar i vlada Indonezije primili su na znanje odredbe nove Direktive o energiji iz obnovljivih izvora kojom će se u budućnosti ograničiti uvoz PME-a s visokim rizikom od neizravne promjene uporabe zemljišta u EU-u. Komisija je napomenula da se to ograničenje počinje primjenjivati od kraja 2023. (41) S obzirom na to da se učinak te direktive ne može predvidjeti i da se PME još uvijek može uvoziti u EU u skladu s tom direktivom pod uvjetima utvrđenima u njoj, i taj je argument odbačen jer ne utječe na prijetnju štete koju indonezijski uvoz predstavlja za industriju Unije u bliskoj budućnosti.

41

| (361) | Nakon konačne objave Wilmar je ponovno iznio primjedbe u pogledu vjerojatnosti povećanja uvoza iz Indonezije i ponovno zatražio od Komisije da svoje razmatrano razdoblje proširi na razdoblje prije 2013. |
| --- | --- |

(361)

Nakon konačne objave Wilmar je ponovno iznio primjedbe u pogledu vjerojatnosti povećanja uvoza iz Indonezije i ponovno zatražio od Komisije da svoje razmatrano razdoblje proširi na razdoblje prije 2013.

| (362) | Komisija ponovno odbacuje te primjedbe, a posebno zahtjev za umjetno produljenje razmatranog razdoblja kako bi se uzela obzir razdoblja prije uvođenja antidampinških pristojbi, što nije praksa Komisije. Stoga je Komisija smatrala prikladnim u ovom predmetu usmjeriti svoje ispitivanje na razmatrano razdoblje i razvoj događaja nakon RIP-a. |
| --- | --- |

(362)

Komisija ponovno odbacuje te primjedbe, a posebno zahtjev za umjetno produljenje razmatranog razdoblja kako bi se uzela obzir razdoblja prije uvođenja antidampinških pristojbi, što nije praksa Komisije. Stoga je Komisija smatrala prikladnim u ovom predmetu usmjeriti svoje ispitivanje na razmatrano razdoblje i razvoj događaja nakon RIP-a.

| (363) | Nakon konačne objave vlada Indonezije napomenula je da neke zemlje ograničavaju pristup tržištu za biogoriva na osnovi palmina ulja te posebno izdvojila Norvešku i Francusku. |
| --- | --- |

(363)

Nakon konačne objave vlada Indonezije napomenula je da neke zemlje ograničavaju pristup tržištu za biogoriva na osnovi palmina ulja te posebno izdvojila Norvešku i Francusku.

| (364) | Komisija napominje da Norveška nije članica Europske unije i da stoga njezino zakonodavstvo ne utječe na tržište biodizela u EU-u. Međutim, Komisija napominje da se čini da je norveška vlada nametnula jednake kriterije održivosti (visoki rizik od neizravne promjene uporabe zemljišta) koji su na snazi u EU-u (42). Komisija ne vidjeti povezanost zakonodavstva koje je na snazi u Norveškoj s izvozom iz Indonezije u EU. |
| --- | --- |

(364)

Komisija napominje da Norveška nije članica Europske unije i da stoga njezino zakonodavstvo ne utječe na tržište biodizela u EU-u. Međutim, Komisija napominje da se čini da je norveška vlada nametnula jednake kriterije održivosti (visoki rizik od neizravne promjene uporabe zemljišta) koji su na snazi u EU-u (42). Komisija ne vidjeti povezanost zakonodavstva koje je na snazi u Norveškoj s izvozom iz Indonezije u EU.

42

| (365) | Vlada Indonezije posebno je ukazala na uredbu donesenu u Francuskoj „o zabrani upotrebe palmina ulja u biogorivima od 31. prosinca 2019.” (43). |
| --- | --- |

(365)

Vlada Indonezije posebno je ukazala na uredbu donesenu u Francuskoj „o zabrani upotrebe palmina ulja u biogorivima od 31. prosinca 2019.” (43).

43

| (366) | Iz analiza tog zakona proizlazi da će francuska vlada 1. siječnja 2020. ukinuti oslobođenje od plaćanja poreza za palmino ulje, te se stoga u Francuskoj palmino ulje neće smatrati biogorivom osim ako potječe iz nasada s niskim rizikom od neizravne promjene uporabe zemljišta (44). |
| --- | --- |

(366)

Iz analiza tog zakona proizlazi da će francuska vlada 1. siječnja 2020. ukinuti oslobođenje od plaćanja poreza za palmino ulje, te se stoga u Francuskoj palmino ulje neće smatrati biogorivom osim ako potječe iz nasada s niskim rizikom od neizravne promjene uporabe zemljišta (44).

44

| (367) | Komisija je napomenula da zakon ne proizvodi učinke do 2020. To je početak razdoblja iz nove Direktive o energiji iz obnovljivih izvora na temelju koje će se na razini EU-a uvoz biodizela s visokim rizikom od neizravne promjene uporabe zemljišta, kao što je PME, ograničiti na razine iz 2019. |
| --- | --- |

(367)

Komisija je napomenula da zakon ne proizvodi učinke do 2020. To je početak razdoblja iz nove Direktive o energiji iz obnovljivih izvora na temelju koje će se na razini EU-a uvoz biodizela s visokim rizikom od neizravne promjene uporabe zemljišta, kao što je PME, ograničiti na razine iz 2019.

| (368) | Komisija je usto napomenula da, s obzirom na to da taj zakon stupa na snagu tek 1. siječnja 2020. i to samo u Francuskoj, on nema nikakvog utjecaja na količinu potrošenog PEM-a u Uniji 2019. te da, s obzirom na to da razina iz 2019. postaje gornja granica za 2020., francuski propis neće utjecati na količinu uvezenog PME-a na razini Unije koja se uzima u obzir za obvezu miješanja. |
| --- | --- |

(368)

Komisija je usto napomenula da, s obzirom na to da taj zakon stupa na snagu tek 1. siječnja 2020. i to samo u Francuskoj, on nema nikakvog utjecaja na količinu potrošenog PEM-a u Uniji 2019. te da, s obzirom na to da razina iz 2019. postaje gornja granica za 2020., francuski propis neće utjecati na količinu uvezenog PME-a na razini Unije koja se uzima u obzir za obvezu miješanja.

| (369) | Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 351. do 352. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(369)

Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 351. do 352. privremene uredbe.

5.3.   Dovoljan slobodno raspoloživi kapacitet i apsorpcijski kapacitet trećih zemalja

Dovoljan slobodno raspoloživi kapacitet i apsorpcijski kapacitet trećih zemalja

| (370) | Nakon uvođenja privremenih mjera vlada Indonezije napomenula je da Komisija nije dostavila nikakve posebne podatke za dokazivanje mogućeg kapaciteta Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) za apsorpciju dodatnog izvoza iz Indonezije, koji je utvrđen u uvodnim izjavama 355. i 356. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(370)

Nakon uvođenja privremenih mjera vlada Indonezije napomenula je da Komisija nije dostavila nikakve posebne podatke za dokazivanje mogućeg kapaciteta Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) za apsorpciju dodatnog izvoza iz Indonezije, koji je utvrđen u uvodnim izjavama 355. i 356. privremene uredbe.

| (371) | S obzirom na visoku razinu protumjera na snazi u SAD-u, Komisija je smatrala da nije vjerojatno da će SAD apsorbirati izvoz iz Indonezije u bliskoj budućnosti. |
| --- | --- |

(371)

S obzirom na visoku razinu protumjera na snazi u SAD-u, Komisija je smatrala da nije vjerojatno da će SAD apsorbirati izvoz iz Indonezije u bliskoj budućnosti.

| (372) | Komisija je napomenula i da su u najnovijem izvješću US GAIN-a iz Jakarte (45) analizirani indonezijski statistički podaci o izvozu te je utvrđeno da je izvoz biodizela u SAD prestao u studenome 2016. i da nije ponovno započeo. |
| --- | --- |

(372)

Komisija je napomenula i da su u najnovijem izvješću US GAIN-a iz Jakarte (45) analizirani indonezijski statistički podaci o izvozu te je utvrđeno da je izvoz biodizela u SAD prestao u studenome 2016. i da nije ponovno započeo.

45

| (373) | U svojem odgovoru na niz pitanja nakon RIP-a koja su mu upućena Europski odbor za biodizel (EBB) napomenuo je da se očekuje da će se kapacitet u Indoneziji povećati s 11,5 milijardi litara na 13 milijardi litara do 2021., u skladu s najnovijim izvješćem US GAIN-a iz Jakarte. |
| --- | --- |

(373)

U svojem odgovoru na niz pitanja nakon RIP-a koja su mu upućena Europski odbor za biodizel (EBB) napomenuo je da se očekuje da će se kapacitet u Indoneziji povećati s 11,5 milijardi litara na 13 milijardi litara do 2021., u skladu s najnovijim izvješćem US GAIN-a iz Jakarte.

| (374) | Vlada Indonezije napomenula je i da Indonezija prelazi s obveze B20 na obvezu B30, odnosno s miješanja 20 % biodizela s mineralnim dizelom na miješanje 30 % i da će to povećati domaću potražnju. Isto je istaknuo i proizvođač izvoznik Wilmar. |
| --- | --- |

(374)

Vlada Indonezije napomenula je i da Indonezija prelazi s obveze B20 na obvezu B30, odnosno s miješanja 20 % biodizela s mineralnim dizelom na miješanje 30 % i da će to povećati domaću potražnju. Isto je istaknuo i proizvođač izvoznik Wilmar.

| (375) | Vlada Indonezije u svojim je primjedbama na podnesak EBB-a o podacima nakon razdoblja ispitnog postupka napomenula da bi provedba mandata B30 mogla apsorbirati sav proizvodni kapacitet biodizela u Indoneziji. |
| --- | --- |

(375)

Vlada Indonezije u svojim je primjedbama na podnesak EBB-a o podacima nakon razdoblja ispitnog postupka napomenula da bi provedba mandata B30 mogla apsorbirati sav proizvodni kapacitet biodizela u Indoneziji.

| (376) | Komisija je primijetila ambiciju indonezijske vlade za povećanje obveze s B20 na B30, ali je primila na znanje i primjedbe EBB-a od 29. travnja 2019. u kojima se navodi da su se indonezijski operateri suočili s poteškoćama u distribuciji i dostupnosti infrastrukture za skladištenje i miješanje u provedbi obveze B20 te da je svrha obveze povećati uvoz mineralnog dizela, a ne smanjiti izvoz biodizela na druga tržišta kao što je EU-ovo. |
| --- | --- |

(376)

Komisija je primijetila ambiciju indonezijske vlade za povećanje obveze s B20 na B30, ali je primila na znanje i primjedbe EBB-a od 29. travnja 2019. u kojima se navodi da su se indonezijski operateri suočili s poteškoćama u distribuciji i dostupnosti infrastrukture za skladištenje i miješanje u provedbi obveze B20 te da je svrha obveze povećati uvoz mineralnog dizela, a ne smanjiti izvoz biodizela na druga tržišta kao što je EU-ovo.

| (377) | Osim toga, Komisija je primila na znanje primjedbe EBB-a na njegovu popisu pitanja B za razdoblje nakon RIP-a, podnesenom 6. rujna 2019., o tome da se očekuje da će proći dulje vrijeme do provedbe obveze B30 unatoč smanjenju broja pogona za miješanje i povećanju njihove veličine. Za određene sektore (na primjer rudarstvo) potrebna je odgoda provedbe ovlaštenja za B30, za prelazak vozila B30 gorivo mogle bi biti potrebne tehničke prilagodbe, a u sektoru koji nije obuhvaćen obvezom pružanja javne usluge strojevi koji podliježu normi ASTM mogli bi ostati bez jamstva ako bi trošili gorivo B30. |
| --- | --- |

(377)

Osim toga, Komisija je primila na znanje primjedbe EBB-a na njegovu popisu pitanja B za razdoblje nakon RIP-a, podnesenom 6. rujna 2019., o tome da se očekuje da će proći dulje vrijeme do provedbe obveze B30 unatoč smanjenju broja pogona za miješanje i povećanju njihove veličine. Za određene sektore (na primjer rudarstvo) potrebna je odgoda provedbe ovlaštenja za B30, za prelazak vozila B30 gorivo mogle bi biti potrebne tehničke prilagodbe, a u sektoru koji nije obuhvaćen obvezom pružanja javne usluge strojevi koji podliježu normi ASTM mogli bi ostati bez jamstva ako bi trošili gorivo B30.

| (378) | Komisija stoga smatra da se prelaskom s obveze B20 na obvezu B30 neće znatno ograničiti količina biodizela izvezenog iz Indonezije u EU u bliskoj budućnosti, posebno uzimajući u obzir vrlo značajne rezervne kapacitete indonezijske industrije biodizela koje su u US GAIN-u procijenjene na 30 % za 2019. |
| --- | --- |

(378)

Komisija stoga smatra da se prelaskom s obveze B20 na obvezu B30 neće znatno ograničiti količina biodizela izvezenog iz Indonezije u EU u bliskoj budućnosti, posebno uzimajući u obzir vrlo značajne rezervne kapacitete indonezijske industrije biodizela koje su u US GAIN-u procijenjene na 30 % za 2019.

| (379) | Nakon konačne objave vlada Indonezije napomenula je da Komisija nije u potpunosti odgovorila na njezin argument, koji se odnosi na to da je provedba obveze B30 obveza vlade Indonezije čija puna probna provedba počinje u studenome 2019. Nadalje, vlada Indonezije tvrdi da je Komisija samo ponovila argumente EBB-a. |
| --- | --- |

(379)

Nakon konačne objave vlada Indonezije napomenula je da Komisija nije u potpunosti odgovorila na njezin argument, koji se odnosi na to da je provedba obveze B30 obveza vlade Indonezije čija puna probna provedba počinje u studenome 2019. Nadalje, vlada Indonezije tvrdi da je Komisija samo ponovila argumente EBB-a.

| (380) | Proizvođač izvoznik Wilmar isto je zatražio od Komisije da ponovno razmotri učinak obveze B30 na budući rezervni kapacitet indonezijske industrije biodizela. |
| --- | --- |

(380)

Proizvođač izvoznik Wilmar isto je zatražio od Komisije da ponovno razmotri učinak obveze B30 na budući rezervni kapacitet indonezijske industrije biodizela.

| (381) | Komisija je primila na znanje dodatne primjedbe vlade Indonezije i Wilmara i smatra da je pitanje obveze B30 pomno razmotrila. |
| --- | --- |

(381)

Komisija je primila na znanje dodatne primjedbe vlade Indonezije i Wilmara i smatra da je pitanje obveze B30 pomno razmotrila.

| (382) | Međutim, najnovije izvješće US GAIN-a iz Jakarte podupire dvojbe EBB-a o tome može li se obveza B30 postići u roku koji je navela vlada Indonezije. U izvješću GAIN navodi se da će obveza B20, koja je bila obvezni cilj već za 2016., prvi put biti ispunjena tek 2019., tri godine nakon utvrđenog roka. |
| --- | --- |

(382)

Međutim, najnovije izvješće US GAIN-a iz Jakarte podupire dvojbe EBB-a o tome može li se obveza B30 postići u roku koji je navela vlada Indonezije. U izvješću GAIN navodi se da će obveza B20, koja je bila obvezni cilj već za 2016., prvi put biti ispunjena tek 2019., tri godine nakon utvrđenog roka.

| (383) | S obzirom na to da je prosječno povećanje stope miješanja između 2,5 (46) i 3,2 (47) postotna boda godišnje, povećanje s 19,9 % na 30 % u jednoj godini čini se izrazito ambicioznim. |
| --- | --- |

(383)

S obzirom na to da je prosječno povećanje stope miješanja između 2,5 (46) i 3,2 (47) postotna boda godišnje, povećanje s 19,9 % na 30 % u jednoj godini čini se izrazito ambicioznim.

46

47

| (384) | Komisija je stoga zaključila da nije vjerojatno da će se obveza B30 uskoro ispuniti i da će znatno utjecati na rezervni kapacitet u Indoneziji u bliskoj budućnosti. |
| --- | --- |

(384)

Komisija je stoga zaključila da nije vjerojatno da će se obveza B30 uskoro ispuniti i da će znatno utjecati na rezervni kapacitet u Indoneziji u bliskoj budućnosti.

| (385) | U uvodnoj izjavi 357.privremene uredbe Komisija je smatrala da ni jedno drugo značajno tržište nije otvoreno indonezijskim proizvođačima, s obzirom na to da su pristojbe koje se primjenjuju na uvoz u SAD obeshrabrujuće visoke. |
| --- | --- |

(385)

U uvodnoj izjavi 357.privremene uredbe Komisija je smatrala da ni jedno drugo značajno tržište nije otvoreno indonezijskim proizvođačima, s obzirom na to da su pristojbe koje se primjenjuju na uvoz u SAD obeshrabrujuće visoke.

| (386) | Wilmar je primijetio da postoji izvoz u Kinu i smatra da će Kina u budućnosti moći apsorbirati izvoz PME-a iz Indonezije. |
| --- | --- |

(386)

Wilmar je primijetio da postoji izvoz u Kinu i smatra da će Kina u budućnosti moći apsorbirati izvoz PME-a iz Indonezije.

| (387) | Komisija je u odgovoru napomenula da u Kini ne postoji obveza miješanja i stoga prodaja nije dugoročne prirode. EBB je u svojem podnesku uz upitnik o razdoblju nakon RIP-a dostavio podatke iz kojih proizlazi da Kina uvozi PEM samo u povoljnom trenutku kada je jeftiniji od mineralnog dizela. To se ne može smatrati održivom dugoročnom alternativom za indonezijski izvoz u usporedbi sa stalnim rastom potražnje za biodizelom na tržištu Unije zbog obveze miješanja. |
| --- | --- |

(387)

Komisija je u odgovoru napomenula da u Kini ne postoji obveza miješanja i stoga prodaja nije dugoročne prirode. EBB je u svojem podnesku uz upitnik o razdoblju nakon RIP-a dostavio podatke iz kojih proizlazi da Kina uvozi PEM samo u povoljnom trenutku kada je jeftiniji od mineralnog dizela. To se ne može smatrati održivom dugoročnom alternativom za indonezijski izvoz u usporedbi sa stalnim rastom potražnje za biodizelom na tržištu Unije zbog obveze miješanja.

| (388) | Nakon konačne objave Wilmar je ponovno u pogledu izvoza PME-a i palmina ulja iz Indonezije u Kinu naveo da je Kina „potvrđeno i stabilno izvozno tržište za indonezijski biodizel”. |
| --- | --- |

(388)

Nakon konačne objave Wilmar je ponovno u pogledu izvoza PME-a i palmina ulja iz Indonezije u Kinu naveo da je Kina „potvrđeno i stabilno izvozno tržište za indonezijski biodizel”.

| (389) | Međutim, Wilmar je naveo i da Kina uvozi biodizel iz palmina ulja „zahvaljujući niskoj cijeni”. Zaključak Komisije u privremenoj fazi bio je da se uvoz iz Indonezije u Kinu pojavljuje samo kad je PME jeftiniji od mineralnog dizela i stoga se izvoz u Kinu temelji na postojanju već utvrđenog subvencioniranja. |
| --- | --- |

(389)

Međutim, Wilmar je naveo i da Kina uvozi biodizel iz palmina ulja „zahvaljujući niskoj cijeni”. Zaključak Komisije u privremenoj fazi bio je da se uvoz iz Indonezije u Kinu pojavljuje samo kad je PME jeftiniji od mineralnog dizela i stoga se izvoz u Kinu temelji na postojanju već utvrđenog subvencioniranja.

| (390) | S obzirom na to da Kina nema na snazi obvezu miješanja biodizela s mineralnim dizelom, Komisija nije raspolagala dokazima koji bi potvrdili izjavu Wilmara da je Kina potvrđeno i stabilno izvozno tržište indonezijskog biodizela. |
| --- | --- |

(390)

S obzirom na to da Kina nema na snazi obvezu miješanja biodizela s mineralnim dizelom, Komisija nije raspolagala dokazima koji bi potvrdili izjavu Wilmara da je Kina potvrđeno i stabilno izvozno tržište indonezijskog biodizela.

| (391) | Tijekom RIP-a u Kina je odlazilo samo otprilike 27 % indonezijskog izvoza, a u Uniju otprilike 71 %. Unatoč prigodnoj prodaji indonezijskog biodizela Kini, Unija je i dalje najvažnije izvozno tržište indonezijskih proizvođača. |
| --- | --- |

(391)

Tijekom RIP-a u Kina je odlazilo samo otprilike 27 % indonezijskog izvoza, a u Uniju otprilike 71 %. Unatoč prigodnoj prodaji indonezijskog biodizela Kini, Unija je i dalje najvažnije izvozno tržište indonezijskih proizvođača.

| (392) | Nakon konačne objave vlada Indonezije napomenula je i da Kina uvozi palmino ulje iz Indonezije u velikim količinama te da se očekuje povećanje uvoza palminog ulja, čime se smanjuje količina palmina ulja dostupnog u Indoneziji za preradu u biodizel. |
| --- | --- |

(392)

Nakon konačne objave vlada Indonezije napomenula je i da Kina uvozi palmino ulje iz Indonezije u velikim količinama te da se očekuje povećanje uvoza palminog ulja, čime se smanjuje količina palmina ulja dostupnog u Indoneziji za preradu u biodizel.

| (393) | Komisija je primijetila da vlada Indonezije prema tome očekuje da će povećana potražnja za palminim uljem u Kini biti podmirena preusmjeravanjem postojećeg palmina ulja iz proizvodnje biodizela u izvoznu prodaju. Nisu dostavljeni nikakvi dokazi da bi izvoz palmina ulja uzrokovao njegovu nestašicu za indonezijske proizvođače biodizela. Komisija bi očekivala da će indonezijska reakcija na povećanu potražnju za palminim uljem biti povećanje ponude, a ne preusmjeravanje postojećih isporuka izvan industrijskih aktivnosti kao što je proizvodnja biodizela. |
| --- | --- |

(393)

Komisija je primijetila da vlada Indonezije prema tome očekuje da će povećana potražnja za palminim uljem u Kini biti podmirena preusmjeravanjem postojećeg palmina ulja iz proizvodnje biodizela u izvoznu prodaju. Nisu dostavljeni nikakvi dokazi da bi izvoz palmina ulja uzrokovao njegovu nestašicu za indonezijske proizvođače biodizela. Komisija bi očekivala da će indonezijska reakcija na povećanu potražnju za palminim uljem biti povećanje ponude, a ne preusmjeravanje postojećih isporuka izvan industrijskih aktivnosti kao što je proizvodnja biodizela.

| (394) | Komisija je analizirala i izvoz palmina ulja u Kinu na temelju izvješća US GAIN-a za 2019. iz Jakarte. Čini se da se izvoz u Kinu povećao, ali je njime zamijenjen izvoz u Indiju u kojoj su uvozne carine na palmino ulje visoke. |
| --- | --- |

(394)

Komisija je analizirala i izvoz palmina ulja u Kinu na temelju izvješća US GAIN-a za 2019. iz Jakarte. Čini se da se izvoz u Kinu povećao, ali je njime zamijenjen izvoz u Indiju u kojoj su uvozne carine na palmino ulje visoke.

| (395) | Komisija stoga smatra da nema dokaza o dugoročnom povećanju potražnje za biodizelom izvezenim iz Indonezije u Kinu te da nema dokaza da bi povećana potražnja za palminim uljem u Kini prouzročila nestašicu palmina ulja za proizvodnju biodizela za izvoz u Europsku uniju. |
| --- | --- |

(395)

Komisija stoga smatra da nema dokaza o dugoročnom povećanju potražnje za biodizelom izvezenim iz Indonezije u Kinu te da nema dokaza da bi povećana potražnja za palminim uljem u Kini prouzročila nestašicu palmina ulja za proizvodnju biodizela za izvoz u Europsku uniju.

| (396) | Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 353. do 357. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(396)

Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 353. do 357. privremene uredbe.

5.4.   Razina cijena subvencioniranog uvoza

Razina cijena subvencioniranog uvoza

| (397) | Nakon uvođenja privremenih mjera Wilmar je naveo da se utvrđivanjem prodaje ispod cijene ne može dokazati nalaz prijetnje štete jer se prodaja ispod cijene razlikuje od spuštanja cijena ili sprečavanja njihova rasta. |
| --- | --- |

(397)

Nakon uvođenja privremenih mjera Wilmar je naveo da se utvrđivanjem prodaje ispod cijene ne može dokazati nalaz prijetnje štete jer se prodaja ispod cijene razlikuje od spuštanja cijena ili sprečavanja njihova rasta.

| (398) | Komisija se nije složila s tim. Nalazi o znatnom sniženju cijena izvedeni su u kontekstu stanja industrije Unije koja je iznimno osjetljiva iako još nije materijalno oštećena utvrđenom prodajom ispod cijene. Takva prodaja ispod cijene, ako se nastavi, industriji Unije prijeti materijalnom štetom. |
| --- | --- |

(398)

Komisija se nije složila s tim. Nalazi o znatnom sniženju cijena izvedeni su u kontekstu stanja industrije Unije koja je iznimno osjetljiva iako još nije materijalno oštećena utvrđenom prodajom ispod cijene. Takva prodaja ispod cijene, ako se nastavi, industriji Unije prijeti materijalnom štetom.

| (399) | Međutim, Komisija je u uvodnoj izjavi 328. privremene uredbe utvrdila spuštanje cijena, zaključivši da zbog cjenovnog pritiska subvencioniranog indonezijskog uvoza industrija Unije nije mogla ostvariti korist od nižih troškova tijekom razdoblja ispitnog postupka jer je morala u potpunosti prenijeti to sniženje svojim kupcima kako bi izbjegla još veći gubitak tržišnog udjela. |
| --- | --- |

(399)

Međutim, Komisija je u uvodnoj izjavi 328. privremene uredbe utvrdila spuštanje cijena, zaključivši da zbog cjenovnog pritiska subvencioniranog indonezijskog uvoza industrija Unije nije mogla ostvariti korist od nižih troškova tijekom razdoblja ispitnog postupka jer je morala u potpunosti prenijeti to sniženje svojim kupcima kako bi izbjegla još veći gubitak tržišnog udjela.

| (400) | Komisija u tom kontekstu napominje da je izvoz biodizela iz Indonezije u Kinu bio po istoj cijeni za metričku tonu kao izvoz u EU 2018. i u prvoj polovini 2019. |
| --- | --- |

(400)

Komisija u tom kontekstu napominje da je izvoz biodizela iz Indonezije u Kinu bio po istoj cijeni za metričku tonu kao izvoz u EU 2018. i u prvoj polovini 2019.

| (401) | To u jednakoj mjeri pokazuje teško stanje industrije Unije i trenutačnu prijetnju koju predmetni uvoz predstavlja. |
| --- | --- |

(401)

To u jednakoj mjeri pokazuje teško stanje industrije Unije i trenutačnu prijetnju koju predmetni uvoz predstavlja.

| (402) | Nakon konačne objave Wilmar je ponovno naveo da se nalazom o prodaji ispod cijene ne može poduprijeti utvrđivanje prijetnje štete. Komisija je ponovno navela da utvrđena prodaja ispod cijene predstavlja prijetnju da će industrija Unije pretrpjeti materijalnu štetu. |
| --- | --- |

(402)

Nakon konačne objave Wilmar je ponovno naveo da se nalazom o prodaji ispod cijene ne može poduprijeti utvrđivanje prijetnje štete. Komisija je ponovno navela da utvrđena prodaja ispod cijene predstavlja prijetnju da će industrija Unije pretrpjeti materijalnu štetu.

| (403) | Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju i potvrdila svoje nalaze utvrđene u uvodnoj izjavi 358. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(403)

Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju i potvrdila svoje nalaze utvrđene u uvodnoj izjavi 358. privremene uredbe.

5.5.   Razina zaliha

Razina zaliha

| (404) | Budući da nije bilo nikakvih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke o šteti utvrđene u uvodnoj izjavo od 359. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(404)

Budući da nije bilo nikakvih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke o šteti utvrđene u uvodnoj izjavo od 359. privremene uredbe.

5.6.   Zaključak

Zaključak

| (405) | Komisija je stoga zaključila da je tijekom razdoblja ispitnog postupka uvoz iz Indonezije prijetio industriji Unije štetom, a Komisija je potvrdila svoje zaključke o prijetnji štete iz uvodne izjave 360. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(405)

Komisija je stoga zaključila da je tijekom razdoblja ispitnog postupka uvoz iz Indonezije prijetio industriji Unije štetom, a Komisija je potvrdila svoje zaključke o prijetnji štete iz uvodne izjave 360. privremene uredbe.

6.   UZROČNOST

UZROČNOST

6.1.   Učinci subvencioniranog uvoza iz Indonezije

Učinci subvencioniranog uvoza iz Indonezije

| (406) | Komisija je u privremenoj uredbi privremeno zaključila da je subvencionirani uvoz iz Indonezije prouzročio prijetnju materijalne štete industriji Unije. |
| --- | --- |

(406)

Komisija je u privremenoj uredbi privremeno zaključila da je subvencionirani uvoz iz Indonezije prouzročio prijetnju materijalne štete industriji Unije.

| (407) | Komisija je zaključila da je industrija Unije, unatoč povećanju proizvodnje i kapaciteta, izgubila tržišni udio zbog povećanja uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka te prodaje ispod cijene subvencioniranog uvoza i sprečavanja rasta cijena industrije Unije te da je to spriječilo industriju Unije da ostvari korist od inače povoljnog stanja na tržištu. |
| --- | --- |

(407)

Komisija je zaključila da je industrija Unije, unatoč povećanju proizvodnje i kapaciteta, izgubila tržišni udio zbog povećanja uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka te prodaje ispod cijene subvencioniranog uvoza i sprečavanja rasta cijena industrije Unije te da je to spriječilo industriju Unije da ostvari korist od inače povoljnog stanja na tržištu.

| (408) | Vlada Indonezije i Wilmar napomenuli su nakon privremene objave da su se tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja i kapacitet industrije Unije, zajedno s apsolutnim količinama prodaje, povećali. Također su napomenuli da se usporedno s rastom uvoza iz Indonezije povećala i profitabilnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(408)

Vlada Indonezije i Wilmar napomenuli su nakon privremene objave da su se tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja i kapacitet industrije Unije, zajedno s apsolutnim količinama prodaje, povećali. Također su napomenuli da se usporedno s rastom uvoza iz Indonezije povećala i profitabilnost industrije Unije.

| (409) | Komisija se nije složila s tim opažanjima, posebno o dobiti industrije Unije koja je tijekom cijelog razmatranog razdoblja ostala u rasponu od –1 % do 1 %. Stoga promjene profitabilnosti tijekom razmatranog razdoblja nisu bile znatne. |
| --- | --- |

(409)

Komisija se nije složila s tim opažanjima, posebno o dobiti industrije Unije koja je tijekom cijelog razmatranog razdoblja ostala u rasponu od –1 % do 1 %. Stoga promjene profitabilnosti tijekom razmatranog razdoblja nisu bile znatne.

| (410) | U pogledu proizvodnje i kapaciteta industrije Unije, iako je u apsolutnom smislu tijekom razmatranog razdoblja došlo do povećanja, industrija Unije nije mogla u potpunosti iskoristiti povećanje potrošnje jer je uvoz iz Indonezije preuzimao tržišni udio industrije Unije. |
| --- | --- |

(410)

U pogledu proizvodnje i kapaciteta industrije Unije, iako je u apsolutnom smislu tijekom razmatranog razdoblja došlo do povećanja, industrija Unije nije mogla u potpunosti iskoristiti povećanje potrošnje jer je uvoz iz Indonezije preuzimao tržišni udio industrije Unije.

| (411) | Indonezijski proizvođač izvoznik Wilmar navodi da je u uvodnoj izjavi 346. privremene uredbe Komisija privremeno zaključila da se postojanje materijalne štete ne može konačno dokazati. Wilmar je naveo je da je to u suprotnosti s uvodnom izjavom 363. privremene uredbe u kojoj je Komisija zaključila da je subvencionirani uvoz iz Indonezije imao negativan učinak na industriju Unije. |
| --- | --- |

(411)

Indonezijski proizvođač izvoznik Wilmar navodi da je u uvodnoj izjavi 346. privremene uredbe Komisija privremeno zaključila da se postojanje materijalne štete ne može konačno dokazati. Wilmar je naveo je da je to u suprotnosti s uvodnom izjavom 363. privremene uredbe u kojoj je Komisija zaključila da je subvencionirani uvoz iz Indonezije imao negativan učinak na industriju Unije.

| (412) | Komisija nije smatrala da postoji proturječnost između nedostatka materijalne štete za industriju Unije, ali i očitog negativnog utjecaja na industriju Unije koji proizlazi iz analize prijetnje štete. |
| --- | --- |

(412)

Komisija nije smatrala da postoji proturječnost između nedostatka materijalne štete za industriju Unije, ali i očitog negativnog utjecaja na industriju Unije koji proizlazi iz analize prijetnje štete.

| (413) | Nakon konačne objave Wilmar je ponovio prethodno navedene tvrdnje iz uvodnih izjava 408. i 411., koje Komisija ponovno odbacuje. |
| --- | --- |

(413)

Nakon konačne objave Wilmar je ponovio prethodno navedene tvrdnje iz uvodnih izjava 408. i 411., koje Komisija ponovno odbacuje.

| (414) | O tom se pitanju nakon konačne objave očitovala i vlada Indonezije. Ponovno je navela da ne vidjeti nikakvu uzročno-posljedičnu vezu između uvoza iz Indonezije i rezultata industrije Unije. Komisija je primila na znanje da je vlada Indonezije preoblikovala svoje mišljenje, ali i dalje je smatrala da je prethodnom analizom pokazala da bez mjera uvoz iz Indonezije predstavlja prijetnju štete industriji Unije. |
| --- | --- |

(414)

O tom se pitanju nakon konačne objave očitovala i vlada Indonezije. Ponovno je navela da ne vidjeti nikakvu uzročno-posljedičnu vezu između uvoza iz Indonezije i rezultata industrije Unije. Komisija je primila na znanje da je vlada Indonezije preoblikovala svoje mišljenje, ali i dalje je smatrala da je prethodnom analizom pokazala da bez mjera uvoz iz Indonezije predstavlja prijetnju štete industriji Unije.

| (415) | Budući da nije bilo drugih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnoj izjavi 365. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(415)

Budući da nije bilo drugih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnoj izjavi 365. privremene uredbe.

6.2.   Drugi poznati čimbenici

Drugi poznati čimbenici

6.2.1.   Uvoz iz Argentine

Uvoz iz Argentine

| (416) | Nakon privremene objave vlada Indonezije i Wilmar iznijeli su primjedbe o utjecaju subvencioniranog uvoza biodizela iz Argentine na industriju Unije. U tim je primjedbama navedeno da je uzrok prijetnje štete industriji Unije isključivo uvoz iz Argentine. |
| --- | --- |

(416)

Nakon privremene objave vlada Indonezije i Wilmar iznijeli su primjedbe o utjecaju subvencioniranog uvoza biodizela iz Argentine na industriju Unije. U tim je primjedbama navedeno da je uzrok prijetnje štete industriji Unije isključivo uvoz iz Argentine.

| (417) | Kao što je Komisija već navela u uvodnim izjavama od 368. do 370 privremene uredbe, taj uvoz bio je dio prijetnje štete za industriju Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, zbog čega je Komisija u veljači 2019. uvela mjere protiv tog uvoza i prihvatila preuzimanje obveza u vezi s cijenama. |
| --- | --- |

(417)

Kao što je Komisija već navela u uvodnim izjavama od 368. do 370 privremene uredbe, taj uvoz bio je dio prijetnje štete za industriju Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, zbog čega je Komisija u veljači 2019. uvela mjere protiv tog uvoza i prihvatila preuzimanje obveza u vezi s cijenama.

| (418) | Međutim, činjenica da je argentinski uvoz bio prijetnja štete tijekom razmatranog razdoblja ne znači da indonezijski uvoz nije bio prijetnja štete, posebno nakon što su mjere protiv uvoza iz Argentine stupile na snagu. Zapravo, sagledavajući prijetnju materijalne štete u bliskoj budućnosti, taj uvoz više ne može biti među prijetnjama industriji Unije jer su mjere protiv uvoza biodizela iz Argentine već na snazi. |
| --- | --- |

(418)

Međutim, činjenica da je argentinski uvoz bio prijetnja štete tijekom razmatranog razdoblja ne znači da indonezijski uvoz nije bio prijetnja štete, posebno nakon što su mjere protiv uvoza iz Argentine stupile na snagu. Zapravo, sagledavajući prijetnju materijalne štete u bliskoj budućnosti, taj uvoz više ne može biti među prijetnjama industriji Unije jer su mjere protiv uvoza biodizela iz Argentine već na snazi.

| (419) | Stoga je Komisija u kontekstu provedbe analize prijetnje materijalne štete izdvojila i razlikovala učinke koje uvoz iz Argentine može imati na industriju Unije od učinaka uvoza iz Indonezije (48). |
| --- | --- |

(419)

Stoga je Komisija u kontekstu provedbe analize prijetnje materijalne štete izdvojila i razlikovala učinke koje uvoz iz Argentine može imati na industriju Unije od učinaka uvoza iz Indonezije (48).

48

| (420) | Nakon konačne objave Wilmar je ponovio svoje primjedbe u privremenoj fazi u pogledu uvoza iz Argentine, nazvavši Komisijin odgovor „površnim”. Komisija se ne slaže te napominje da su odgovori o učinku uvoza iz Argentine navedeni u odjeljku 6.2.1. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(420)

Nakon konačne objave Wilmar je ponovio svoje primjedbe u privremenoj fazi u pogledu uvoza iz Argentine, nazvavši Komisijin odgovor „površnim”. Komisija se ne slaže te napominje da su odgovori o učinku uvoza iz Argentine navedeni u odjeljku 6.2.1. privremene uredbe.

6.2.2.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

Uvoz iz ostalih trećih zemalja

| (421) | Nakon privremene objave vlada Indonezije navela je da bi uvoz iz Kine mogao biti važan čimbenik u bilo kojem budućem razmatranju uzroka štete za industriju Unije i istaknula i povećanje uvoza iz Kine od 2017. do razdoblja ispitnog postupka za 25 % i da je od 2016. do razdoblja ispitnog postupka cijena uvoza iz Kine bila niža od cijena industrije Unije. |
| --- | --- |

(421)

Nakon privremene objave vlada Indonezije navela je da bi uvoz iz Kine mogao biti važan čimbenik u bilo kojem budućem razmatranju uzroka štete za industriju Unije i istaknula i povećanje uvoza iz Kine od 2017. do razdoblja ispitnog postupka za 25 % i da je od 2016. do razdoblja ispitnog postupka cijena uvoza iz Kine bila niža od cijena industrije Unije.

| (422) | Osim toga navela je da unatoč tome što su cijene uvoza iz Kine više nego iz Indonezije, to ne znači da ne mogu imati negativan učinak na industriju Unije. |
| --- | --- |

(422)

Osim toga navela je da unatoč tome što su cijene uvoza iz Kine više nego iz Indonezije, to ne znači da ne mogu imati negativan učinak na industriju Unije.

| (423) | Napomenula je i da se u kineskom biodizelu upotrebljava različita sirovina (korišteno ulje za kuhanje) od indonezijskog biodizela. Biodizel od korištenog ulja za kuhanje donosi visoku uštedu emisija stakleničkih plinova i na njega se primjenjuje sustav dvostrukog računanja utvrđen Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora. Stoga se čini poželjnijom opcijom za uvoz u EU. |
| --- | --- |

(423)

Napomenula je i da se u kineskom biodizelu upotrebljava različita sirovina (korišteno ulje za kuhanje) od indonezijskog biodizela. Biodizel od korištenog ulja za kuhanje donosi visoku uštedu emisija stakleničkih plinova i na njega se primjenjuje sustav dvostrukog računanja utvrđen Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora. Stoga se čini poželjnijom opcijom za uvoz u EU.

| (424) | Komisija je primijetila postojanje uvoza iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka i ispitala njegovu količinu i cijenu u uvodnoj izjavi 372. privremene uredbe, napomenuvši da je uvoz iz Kine manji nego iz Indonezije te da je cijena uvoza iz Kine bila viša od cijene uvoza iz Indonezije. |
| --- | --- |

(424)

Komisija je primijetila postojanje uvoza iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka i ispitala njegovu količinu i cijenu u uvodnoj izjavi 372. privremene uredbe, napomenuvši da je uvoz iz Kine manji nego iz Indonezije te da je cijena uvoza iz Kine bila viša od cijene uvoza iz Indonezije.

| (425) | Komisija je napomenula da je cijena u Uniji kombinacija različitih vrsta biodizela koji se prodaju u Uniji, uključujući prodaju s povlasticom dvostrukog računanja i bez nje. Kineski uvoz zaista se sastoji od jedne vrste biodizela (proizvedene od korištenog ulja za kuhanje) koja ostvaruje pravo na povlasticu dvostrukog računanja. |
| --- | --- |

(425)

Komisija je napomenula da je cijena u Uniji kombinacija različitih vrsta biodizela koji se prodaju u Uniji, uključujući prodaju s povlasticom dvostrukog računanja i bez nje. Kineski uvoz zaista se sastoji od jedne vrste biodizela (proizvedene od korištenog ulja za kuhanje) koja ostvaruje pravo na povlasticu dvostrukog računanja.

| (426) | Međutim, u pogledu količine, uvoz iz Kine manji je od uvoza iz Indonezije (s tržišnim udjelom od 1,7 % u odnosu na 3,3 % za Indoneziju) te se na njega, za razliku od uvoza iz Indonezije, primjenjuje i konvencionalna carina od 6,5 %. |
| --- | --- |

(426)

Međutim, u pogledu količine, uvoz iz Kine manji je od uvoza iz Indonezije (s tržišnim udjelom od 1,7 % u odnosu na 3,3 % za Indoneziju) te se na njega, za razliku od uvoza iz Indonezije, primjenjuje i konvencionalna carina od 6,5 %.

| (427) | Komisija nije primila nikakve dokaze da takav uvoz ima ili da je vjerojatno da će imati negativan učinak na industriju Unije ili bilo kakve tvrdnje o šteti koju bi uzrokovao uvoz iz Kine. Važno je ponovno naglasiti da su cijene kineskog biodizela više od cijena indonezijskog biodizela. U svakom slučaju, čak i da je uvoz iz Kine negativno utjecao na industriju Unije, ti učinci nisu takvi da bi oslabila uzročna-posljedična veza između subvencioniranog uvoza iz Indonezije i utvrđene prijetnje štete. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(427)

Komisija nije primila nikakve dokaze da takav uvoz ima ili da je vjerojatno da će imati negativan učinak na industriju Unije ili bilo kakve tvrdnje o šteti koju bi uzrokovao uvoz iz Kine. Važno je ponovno naglasiti da su cijene kineskog biodizela više od cijena indonezijskog biodizela. U svakom slučaju, čak i da je uvoz iz Kine negativno utjecao na industriju Unije, ti učinci nisu takvi da bi oslabila uzročna-posljedična veza između subvencioniranog uvoza iz Indonezije i utvrđene prijetnje štete. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

6.2.3.   Uvoz iz trećih zemalja nakon razdoblja ispitnog postupka

Uvoz iz trećih zemalja nakon razdoblja ispitnog postupka

| (428) | U svojem podnesku nakon privremene objave Wilmar je dostavio analizu uvoza biodizela u EU iz trećih zemalja nakon završetka razdoblja ispitnog postupka te je napomenuo da se uvoz iz Kine povećao te da se znatno povećao uvoz iz Malezije po cijenama koje su naglo pale. Nadalje je napomenu da su uvozne cijene iz Kine i Malezije bile niže od prodajnih cijena industrije Unije. |
| --- | --- |

(428)

U svojem podnesku nakon privremene objave Wilmar je dostavio analizu uvoza biodizela u EU iz trećih zemalja nakon završetka razdoblja ispitnog postupka te je napomenuo da se uvoz iz Kine povećao te da se znatno povećao uvoz iz Malezije po cijenama koje su naglo pale. Nadalje je napomenu da su uvozne cijene iz Kine i Malezije bile niže od prodajnih cijena industrije Unije.

| (429) | Wilmar smatra da taj uvoz slabi i prekida uzročno-posljedičnu vezu kad je riječ o prijetnji štete utvrđenoj u privremenoj uredbi. |
| --- | --- |

(429)

Wilmar smatra da taj uvoz slabi i prekida uzročno-posljedičnu vezu kad je riječ o prijetnji štete utvrđenoj u privremenoj uredbi.

| (430) | Uvoz iz trećih zemalja od listopada 2018. do lipnja 2019. bio je kako slijedi: Procijenjeni tržišni udio za devetomjesečno razdoblje temelji se na potrošnji tijekom razdoblja ispitnog postupka.

  Tablica 6.


  Uvoz iz trećih zemalja od listopada 2018. do lipnja 2019. | Uvezene količine (u tonama) | Procijenjeni tržišni udio (%) | Prosječna cijena (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 667 678 | 5,7 | 673 |
| Indonezija | 581 086 | 5,0 | 655 |
| Malezija | 405 482 | 3,5 | 727 |
| Kina | 203 961 | 1,7 | 796 |
| Izvor: Sustav Surveillance 2. |

(430)

Uvoz iz trećih zemalja od listopada 2018. do lipnja 2019. bio je kako slijedi: Procijenjeni tržišni udio za devetomjesečno razdoblje temelji se na potrošnji tijekom razdoblja ispitnog postupka.

Tablica 6.

Tablica 6.

Uvoz iz trećih zemalja od listopada 2018. do lipnja 2019.

Uvoz iz trećih zemalja od listopada 2018. do lipnja 2019.

Uvezene količine (u tonama)

Procijenjeni tržišni udio (%)

Prosječna cijena (EUR)

Argentina

667 678

5,7

673

Indonezija

581 086

5,0

655

Malezija

405 482

3,5

727

Kina

203 961

1,7

796

Izvor: Sustav Surveillance 2.

Izvor:

| (431) | Tijekom posljednjeg dijela razdoblja nakon RIP-a na uvoz iz Argentine primjenjivale su se kompenzacijske mjere. Iako su količine bile nešto više od uvoza iz Indonezije, i argentinske cijene bile su više od indonezijskih, unatoč primjeni konvencionalne carine od 6,5 %. Stoga se tijekom tog razdoblja nisu mogle smatrati čimbenikom koji određuje cijene. Usto, kao što je prethodno navedeno, taj uvoz više ne može biti među prijetnjama industriji Unije jer su mjere protiv uvoza biodizela iz Argentine već na snazi. |
| --- | --- |

(431)

Tijekom posljednjeg dijela razdoblja nakon RIP-a na uvoz iz Argentine primjenjivale su se kompenzacijske mjere. Iako su količine bile nešto više od uvoza iz Indonezije, i argentinske cijene bile su više od indonezijskih, unatoč primjeni konvencionalne carine od 6,5 %. Stoga se tijekom tog razdoblja nisu mogle smatrati čimbenikom koji određuje cijene. Usto, kao što je prethodno navedeno, taj uvoz više ne može biti među prijetnjama industriji Unije jer su mjere protiv uvoza biodizela iz Argentine već na snazi.

| (432) | Nakon konačne objave Wilmar je ponovno tvrdio da bi Komisija trebala uzeti u obzir argentinski uvoz jer je cijena argentinskog biodizela tijekom razdoblja nakon RIP-a bila niža od cijene industrije Unije. |
| --- | --- |

(432)

Nakon konačne objave Wilmar je ponovno tvrdio da bi Komisija trebala uzeti u obzir argentinski uvoz jer je cijena argentinskog biodizela tijekom razdoblja nakon RIP-a bila niža od cijene industrije Unije.

| (433) | Komisija ponovno napominje da je cijena uvoza iz Argentine porasla nakon veljače 2019. kada su stupile na snagu mjere protiv argentinskog uvoza te da stoga pri usporedbi cijena treba uzeti u obzir činjenicu da su na snazi preuzete obveze u vezi s cijenama. |
| --- | --- |

(433)

Komisija ponovno napominje da je cijena uvoza iz Argentine porasla nakon veljače 2019. kada su stupile na snagu mjere protiv argentinskog uvoza te da stoga pri usporedbi cijena treba uzeti u obzir činjenicu da su na snazi preuzete obveze u vezi s cijenama.

| (434) | Komisija je napomenula da su se kineske cijene povećale između razdoblja ispitnog postupka i razdoblja nakon RIP-a. Tijekom razdoblja nakon RIP-a premašile su i prosječne cijene koju naplaćuje industrija Unije, unatoč primjeni konvencionalne carine od 6,5 %. Osim toga, njihov se tržišni udio stabilizirao nakon razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(434)

Komisija je napomenula da su se kineske cijene povećale između razdoblja ispitnog postupka i razdoblja nakon RIP-a. Tijekom razdoblja nakon RIP-a premašile su i prosječne cijene koju naplaćuje industrija Unije, unatoč primjeni konvencionalne carine od 6,5 %. Osim toga, njihov se tržišni udio stabilizirao nakon razdoblja ispitnog postupka.

| (435) | Nakon konačne objave Wilmar je ponovno istaknuo uvoz iz Kine i izvršio izračun kako bi usporedio cijenu s ukupnim troškovima kineskog biodizela iz 2018. (826 EUR po MT) s prosječnom prodajnom cijenom industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka (794 EUR po MT). |
| --- | --- |

(435)

Nakon konačne objave Wilmar je ponovno istaknuo uvoz iz Kine i izvršio izračun kako bi usporedio cijenu s ukupnim troškovima kineskog biodizela iz 2018. (826 EUR po MT) s prosječnom prodajnom cijenom industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka (794 EUR po MT).

| (436) | Budući da je njegov izračun pokazao da je kineska uvozna cijena bila viša od prosječne cijene industrije Unije te da je to ono što bi se očekivalo s obzirom na to da je kineski biodizel ostvario pravo na povlasticu dvostrukog računanja, Komisija je prihvatila da izračun pokazuje da nema pritiska na cijene iz Kine. |
| --- | --- |

(436)

Budući da je njegov izračun pokazao da je kineska uvozna cijena bila viša od prosječne cijene industrije Unije te da je to ono što bi se očekivalo s obzirom na to da je kineski biodizel ostvario pravo na povlasticu dvostrukog računanja, Komisija je prihvatila da izračun pokazuje da nema pritiska na cijene iz Kine.

| (437) | Iako se u razdoblju nakon RIP-a povećala količina i smanjila cijena uvoza iz Malezije, količine su ostale manje od onih iz Indonezije, a cijene više, unatoč tome što se na njih primjenjuje konvencionalna carina od 6,5 %. Stoga se ni one tijekom tog razdoblja nisu mogle smatrati čimbenikom koji određuje cijene. |
| --- | --- |

(437)

Iako se u razdoblju nakon RIP-a povećala količina i smanjila cijena uvoza iz Malezije, količine su ostale manje od onih iz Indonezije, a cijene više, unatoč tome što se na njih primjenjuje konvencionalna carina od 6,5 %. Stoga se ni one tijekom tog razdoblja nisu mogle smatrati čimbenikom koji određuje cijene.

| (438) | Nakon konačne objave Wilmar je ponovno istaknuo povećanje količine i smanjenje cijene uvoza iz Malezije. Komisija je ponovila da su cijene iz Malezije više od cijena iz Indonezije i da se na njih primjenjuje konvencionalna carina. |
| --- | --- |

(438)

Nakon konačne objave Wilmar je ponovno istaknuo povećanje količine i smanjenje cijene uvoza iz Malezije. Komisija je ponovila da su cijene iz Malezije više od cijena iz Indonezije i da se na njih primjenjuje konvencionalna carina.

| (439) | Iako statistički podaci o uvozu pokazuju da u razdoblju nakon RIP-a postoji znatan uvoz biodizela iz Malezije i Kine, Komisija i dalje smatra da nije riječ ni o količini ni o cijeni koja bi oslabila uzročno-posljedičnu vezu između prijetnje materijalne štete i uvoza iz Indonezije. |
| --- | --- |

(439)

Iako statistički podaci o uvozu pokazuju da u razdoblju nakon RIP-a postoji znatan uvoz biodizela iz Malezije i Kine, Komisija i dalje smatra da nije riječ ni o količini ni o cijeni koja bi oslabila uzročno-posljedičnu vezu između prijetnje materijalne štete i uvoza iz Indonezije.

| (440) | Nakon konačne objave vlada Indonezije napomenula je da cijene uvoza u tablici 6. nisu izravno usporedive jer je biodizel iz Argentine čisti SME, iz Indonezije čisti PME, a kineski se biodizel proizvodi od korištenog ulja za kuhanje („UCOME”). |
| --- | --- |

(440)

Nakon konačne objave vlada Indonezije napomenula je da cijene uvoza u tablici 6. nisu izravno usporedive jer je biodizel iz Argentine čisti SME, iz Indonezije čisti PME, a kineski se biodizel proizvodi od korištenog ulja za kuhanje („UCOME”).

| (441) | Vlada Indonezije napomenula je da je za izračun razine prodaje ispod cijene Komisija prilagodila cijenu biodizela FAME0 (argentinski SME) kako bi ga usporedila s PME-om (indonezijski biodizel). |
| --- | --- |

(441)

Vlada Indonezije napomenula je da je za izračun razine prodaje ispod cijene Komisija prilagodila cijenu biodizela FAME0 (argentinski SME) kako bi ga usporedila s PME-om (indonezijski biodizel).

| (442) | Vlada Indonezije dostavila je podatke na temelju iste metodologije kojima se dokazuje da je usporediva uvozna cijena iz Argentine tijekom razdoblja ispitnog postupka bila niža od uvozne cijene iz Indonezije, a da je usporediva uvozna cijena iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka bila u skladu s uvoznom cijenom iz Indonezije. |
| --- | --- |

(442)

Vlada Indonezije dostavila je podatke na temelju iste metodologije kojima se dokazuje da je usporediva uvozna cijena iz Argentine tijekom razdoblja ispitnog postupka bila niža od uvozne cijene iz Indonezije, a da je usporediva uvozna cijena iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka bila u skladu s uvoznom cijenom iz Indonezije.

| (443) | Međutim, vlada Indonezije u svojem je izračunu precijenila razinu prilagodbe za 30 % i nije uzela u obzir konvencionalnu carinu koja se primjenjuje na uvoz iz Argentine i Kine, ali ne i na uvoz iz Indonezije. |
| --- | --- |

(443)

Međutim, vlada Indonezije u svojem je izračunu precijenila razinu prilagodbe za 30 % i nije uzela u obzir konvencionalnu carinu koja se primjenjuje na uvoz iz Argentine i Kine, ali ne i na uvoz iz Indonezije.

| (444) | Kad se pravilno primijene prilagodba i konvencionalna carina, slika je prilično različita. Usporediva uvozna cijena iz Kine znatno premašuje uvoznu cijenu iz Indonezije, a razlika u cijeni između uvoza iz Argentine i uvoza iz Indonezije znatno je smanjena. |
| --- | --- |

(444)

Kad se pravilno primijene prilagodba i konvencionalna carina, slika je prilično različita. Usporediva uvozna cijena iz Kine znatno premašuje uvoznu cijenu iz Indonezije, a razlika u cijeni između uvoza iz Argentine i uvoza iz Indonezije znatno je smanjena.

| (445) | U privremenoj uredbi već je utvrđeno da je uvoz iz Argentine u određenoj mjeri bio odgovoran za negativan razvoj nekih pokazatelja štete za industriju Unije, uključujući činjenicu da je prosječna uvozna cijena iz Argentine, čak i u apsolutnom smislu, bila niža tijekom razdoblja ispitnog postupka od uvozne cijene iz Indonezije. |
| --- | --- |

(445)

U privremenoj uredbi već je utvrđeno da je uvoz iz Argentine u određenoj mjeri bio odgovoran za negativan razvoj nekih pokazatelja štete za industriju Unije, uključujući činjenicu da je prosječna uvozna cijena iz Argentine, čak i u apsolutnom smislu, bila niža tijekom razdoblja ispitnog postupka od uvozne cijene iz Indonezije.

| (446) | Argentinske cijene u razdoblju nakon RIP-a ne odražavaju u potpunosti uvođenje mjera protiv njih jer su te mjere uvedene tek u veljači 2019., tj. sredinom razdoblja nakon RIP-a. |
| --- | --- |

(446)

Argentinske cijene u razdoblju nakon RIP-a ne odražavaju u potpunosti uvođenje mjera protiv njih jer su te mjere uvedene tek u veljači 2019., tj. sredinom razdoblja nakon RIP-a.

| (447) | Stoga usporedba cijena koju je dostavila vlada Indonezije ne slabi uzročno-posljedičnu vezu između uvoza iz Indonezije i prijetnje materijalne štete. Činjenica da su ostali čimbenici možda pridonijeli tome da je domaća industrija „ranjiva”, tj. podložnija budućoj šteti, ne isključuje utvrđivanje uzročno-posljedične veze između predmetnog uvoza i prijetnje za buduću štetu domaćoj industriji (49). |
| --- | --- |

(447)

Stoga usporedba cijena koju je dostavila vlada Indonezije ne slabi uzročno-posljedičnu vezu između uvoza iz Indonezije i prijetnje materijalne štete. Činjenica da su ostali čimbenici možda pridonijeli tome da je domaća industrija „ranjiva”, tj. podložnija budućoj šteti, ne isključuje utvrđivanje uzročno-posljedične veze između predmetnog uvoza i prijetnje za buduću štetu domaćoj industriji (49).

49

6.2.4.   Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

| (448) | Komisija nije primila nikakve primjedbe u odnosu na izvoz industrije Unije. |
| --- | --- |

(448)

Komisija nije primila nikakve primjedbe u odnosu na izvoz industrije Unije.

6.2.5.   Cijena sirovina

Cijena sirovina

| (449) | Nakon privremene objave vlada Indonezije uputila je primjedbe u pogledu financijskog stanja industrije Unije i veze između nje i cijene ulja od uljane repice u Uniji. Vlada Indonezije navela je da su cijene uljane repice bile visoke tijekom razmatranog razdoblja i da se upravo time može najbolje objasniti zašto industrija Unije tijekom tog razdoblja nije uspjela ostvariti veliku dobit. |
| --- | --- |

(449)

Nakon privremene objave vlada Indonezije uputila je primjedbe u pogledu financijskog stanja industrije Unije i veze između nje i cijene ulja od uljane repice u Uniji. Vlada Indonezije navela je da su cijene uljane repice bile visoke tijekom razmatranog razdoblja i da se upravo time može najbolje objasniti zašto industrija Unije tijekom tog razdoblja nije uspjela ostvariti veliku dobit.

| (450) | Trgovac biodizelom Gunvor napomenuo je i da je uljana repica skupa sirovina za biodizel i da je to vjerojatno uzrok financijskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(450)

Trgovac biodizelom Gunvor napomenuo je i da je uljana repica skupa sirovina za biodizel i da je to vjerojatno uzrok financijskog stanja industrije Unije.

| (451) | Komisija je napomenula da su proizvođači biodizela u Uniji u uzorku upotrebljavali niz sirovina (50) za namirivanje potražnje diljem Unije i to tijekom svih godišnjih doba. Stoga Komisija nije uočila izravnu povezanost cijena uljane repice sa stopama dobiti industrije Unije jer je uljana repica samo jedna od sirovina koje je industrija Unije upotrijebila za opskrbu tržišta Unije. |
| --- | --- |

(451)

Komisija je napomenula da su proizvođači biodizela u Uniji u uzorku upotrebljavali niz sirovina (50) za namirivanje potražnje diljem Unije i to tijekom svih godišnjih doba. Stoga Komisija nije uočila izravnu povezanost cijena uljane repice sa stopama dobiti industrije Unije jer je uljana repica samo jedna od sirovina koje je industrija Unije upotrijebila za opskrbu tržišta Unije.

50

| (452) | Komisija je istaknula svoje napomene u uvodnoj izjavi 327. privremene uredbe da je jedinični trošak proizvodnje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja pratio kretanje cijena. |
| --- | --- |

(452)

Komisija je istaknula svoje napomene u uvodnoj izjavi 327. privremene uredbe da je jedinični trošak proizvodnje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja pratio kretanje cijena.

| (453) | Međutim, Komisija je napomenula i da je tijekom zime 2018.–2019. cijena biodizela od uljane repice u Uniji naglo porasla, dok je cijena samog ulja uljane repice ostala stabilna. Stoga ne postoji stabilna povezanost cijene uljane repice s cijenom RME-a na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(453)

Međutim, Komisija je napomenula i da je tijekom zime 2018.–2019. cijena biodizela od uljane repice u Uniji naglo porasla, dok je cijena samog ulja uljane repice ostala stabilna. Stoga ne postoji stabilna povezanost cijene uljane repice s cijenom RME-a na tržištu Unije.

| (454) | Nakon konačne objave Wilmar je osporio taj argument navodeći da se to ne odražava u tablici 2. ili drugdje u dokumentu o konačnoj objavi. Konkretno, takvo povećanje prodajne cijene RME-a trebalo bi utjecati na prosječnu prodajnu cijenu industrije Unije koja je ostala stabilna jer je RME navodno biodizel koji se najviše proizvodi u Uniji. |
| --- | --- |

(454)

Nakon konačne objave Wilmar je osporio taj argument navodeći da se to ne odražava u tablici 2. ili drugdje u dokumentu o konačnoj objavi. Konkretno, takvo povećanje prodajne cijene RME-a trebalo bi utjecati na prosječnu prodajnu cijenu industrije Unije koja je ostala stabilna jer je RME navodno biodizel koji se najviše proizvodi u Uniji.

| (455) | Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 296. privremene uredbe, FAME0 je vrsta biodizela koju proizvođači iz Unije u uzorku najčešće prodaju. Stoga prosječna prodajna cijena ovisi ponajviše o FAME0 te, uz cijenu RME-a, i o znatnim količinama PME-a i ostalih mješavina koje prodaju proizvođači iz Unije u uzorku. Povećanje cijena RME-a u potpunosti se odražava u podacima o profitabilnosti, posebno u četvrtom kvartalu 2018. To se u određenoj mjeri odražava i u prosječnoj prodajnoj cijeni koja je ostala stabilna unatoč pritisku na cijene zbog znatnih količina subvencioniranog uvoza. |
| --- | --- |

(455)

Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 296. privremene uredbe, FAME0 je vrsta biodizela koju proizvođači iz Unije u uzorku najčešće prodaju. Stoga prosječna prodajna cijena ovisi ponajviše o FAME0 te, uz cijenu RME-a, i o znatnim količinama PME-a i ostalih mješavina koje prodaju proizvođači iz Unije u uzorku. Povećanje cijena RME-a u potpunosti se odražava u podacima o profitabilnosti, posebno u četvrtom kvartalu 2018. To se u određenoj mjeri odražava i u prosječnoj prodajnoj cijeni koja je ostala stabilna unatoč pritisku na cijene zbog znatnih količina subvencioniranog uvoza.

| (456) | Nakon konačne objave vlada Indonezije ponovno je navela svoj argument da su visoke cijene uljane repice u Uniji bile uzrok nedovoljne profitabilnosti tijekom razmatranog razdoblja. Komisija je odbacila taj argument s obrazloženjem navedenim u uvodnoj izjavi 445. |
| --- | --- |

(456)

Nakon konačne objave vlada Indonezije ponovno je navela svoj argument da su visoke cijene uljane repice u Uniji bile uzrok nedovoljne profitabilnosti tijekom razmatranog razdoblja. Komisija je odbacila taj argument s obrazloženjem navedenim u uvodnoj izjavi 445.

| (457) | Komisija je stoga zaključila da cijene sirovina koje upotrebljava industrija Unije ne slabe uzročno-posljedičnu vezu. |
| --- | --- |

(457)

Komisija je stoga zaključila da cijene sirovina koje upotrebljava industrija Unije ne slabe uzročno-posljedičnu vezu.

6.2.6.   Unutarnje tržišno natjecanje u EU-u i razlike u uspješnosti među proizvođačima iz Unije u uzorku

Unutarnje tržišno natjecanje u EU-u i razlike u uspješnosti među proizvođačima iz Unije u uzorku

| (458) | Wilmar je nakon konačne objave zatražio da Komisija uzme u obzir unutarnje tržišno natjecanje među proizvođačima iz Unije. Međutim, ta tvrdnja nije potkrijepljena. Wilmar je tvrdio i da rezultati određenog proizvođača koji se odražavaju u mikroekonomskim podacima mogu dovesti do iskrivljavanja ukupnih rezultata uzorka. |
| --- | --- |

(458)

Wilmar je nakon konačne objave zatražio da Komisija uzme u obzir unutarnje tržišno natjecanje među proizvođačima iz Unije. Međutim, ta tvrdnja nije potkrijepljena. Wilmar je tvrdio i da rezultati određenog proizvođača koji se odražavaju u mikroekonomskim podacima mogu dovesti do iskrivljavanja ukupnih rezultata uzorka.

| (459) | Reprezentativnost uzorka u smislu proizvodnje u Uniji navedena u uvodnoj izjavi 265. privremene uredbe i u pogledu prodanih količina ostala je gotovo nepromijenjena tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(459)

Reprezentativnost uzorka u smislu proizvodnje u Uniji navedena u uvodnoj izjavi 265. privremene uredbe i u pogledu prodanih količina ostala je gotovo nepromijenjena tijekom razmatranog razdoblja.

| (460) | Komisija je stoga zaključila da su proizvođači iz Unije u uzorku reprezentativni za cijelu industriju Unije te da su njihovi mikroekonomski podaci reprezentativni za industriju Unije u cjelini. Komisija nadalje napominje da se analiza stanja industrije Unije uvijek provodi za cijelu industriju Unije. Tvrdnja je stoga odbačena. |
| --- | --- |

(460)

Komisija je stoga zaključila da su proizvođači iz Unije u uzorku reprezentativni za cijelu industriju Unije te da su njihovi mikroekonomski podaci reprezentativni za industriju Unije u cjelini. Komisija nadalje napominje da se analiza stanja industrije Unije uvijek provodi za cijelu industriju Unije. Tvrdnja je stoga odbačena.

6.3.   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (461) | Komisija je potvrdila svoje zaključke o uzročnosti utvrđene u uvodnim izjavama od 377. do 380. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(461)

Komisija je potvrdila svoje zaključke o uzročnosti utvrđene u uvodnim izjavama od 377. do 380. privremene uredbe.

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

7.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (462) | Budući da nije bilo nikakvih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 382. do 384. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(462)

Budući da nije bilo nikakvih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 382. do 384. privremene uredbe.

7.2.   Interes nepovezanih uvoznika

Interes nepovezanih uvoznika

| (463) | Nakon privremene objave vlada Indonezije napomenula je da će te mjere pogoditi uvoznike koji posjeduju vlastitu opremu za miješanje biodizela ili prodajna mjesta za biodizel. |
| --- | --- |

(463)

Nakon privremene objave vlada Indonezije napomenula je da će te mjere pogoditi uvoznike koji posjeduju vlastitu opremu za miješanje biodizela ili prodajna mjesta za biodizel.

| (464) | S obzirom na znatan uvoz biodizela iz Malezije, Kine i Argentine, uzetih zajedno, za koje ne postoje mjere, ili gdje je na snazi preuzeta obveza u pogledu cijena, Komisija se nije složila s tim zaključkom. |
| --- | --- |

(464)

S obzirom na znatan uvoz biodizela iz Malezije, Kine i Argentine, uzetih zajedno, za koje ne postoje mjere, ili gdje je na snazi preuzeta obveza u pogledu cijena, Komisija se nije složila s tim zaključkom.

| (465) | Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnoj izjavi 388. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(465)

Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnoj izjavi 388. privremene uredbe.

7.3.   Interes korisnika

Interes korisnika

| (466) | Nakon privremene objave vlada Indonezije navela je da bi uvođenje mjera na uvoz iz Indonezije stvorilo monopol za industriju Unije na tržištu Unije. Time bi se povećale cijene biodizela za korisnike. |
| --- | --- |

(466)

Nakon privremene objave vlada Indonezije navela je da bi uvođenje mjera na uvoz iz Indonezije stvorilo monopol za industriju Unije na tržištu Unije. Time bi se povećale cijene biodizela za korisnike.

| (467) | Komisija je te tvrdnje odbacila. Prvo, industrija Unije sastavljena je od toliko konkurentskih poduzeća da je monopol daleko od stvarnosti. Drugo, mjere protiv Indonezije ne utječu na uvoz iz Argentine, Kine i Malezije. Naposljetku, čak i uz mjere koje su na snazi, Unija još uvijek uvozi znatne količine biodizela iz Argentine u okviru preuzete obveze. |
| --- | --- |

(467)

Komisija je te tvrdnje odbacila. Prvo, industrija Unije sastavljena je od toliko konkurentskih poduzeća da je monopol daleko od stvarnosti. Drugo, mjere protiv Indonezije ne utječu na uvoz iz Argentine, Kine i Malezije. Naposljetku, čak i uz mjere koje su na snazi, Unija još uvijek uvozi znatne količine biodizela iz Argentine u okviru preuzete obveze.

| (468) | Vlada Indonezije navodi da je financijski povoljan uvoz biodizela u dostatnim količinama od iznimne važnosti za Uniju. Komisija se slaže s tom tvrdnjom, ali napominje da se negativan učinak povećanja cijena biodizela samo djelomično prenosi na potrošača jer udio biodizela u cijeni na crpki u pravilu nije veći od 10 %, te je stoga neznatan. |
| --- | --- |

(468)

Vlada Indonezije navodi da je financijski povoljan uvoz biodizela u dostatnim količinama od iznimne važnosti za Uniju. Komisija se slaže s tom tvrdnjom, ali napominje da se negativan učinak povećanja cijena biodizela samo djelomično prenosi na potrošača jer udio biodizela u cijeni na crpki u pravilu nije veći od 10 %, te je stoga neznatan.

| (469) | U svojim primjedbama na konačnu objavu Wilmar tvrdi da u privremenoj uredbi nije uzet u obzir utjecaj mjera na proizvođače dizelskog goriva. |
| --- | --- |

(469)

U svojim primjedbama na konačnu objavu Wilmar tvrdi da u privremenoj uredbi nije uzet u obzir utjecaj mjera na proizvođače dizelskog goriva.

| (470) | Proizvođači dizelskog goriva korisnici su biodizela jer ga kupuju prije prodaje mješavine biodizela i mineralnog dizela na crpki, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 462. Činjenica da nijedan korisnik nije surađivao u ovom ispitnom postupku (51) znači i da nijedan proizvođač dizelskog goriva nije surađivao u ovom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(470)

Proizvođači dizelskog goriva korisnici su biodizela jer ga kupuju prije prodaje mješavine biodizela i mineralnog dizela na crpki, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 462. Činjenica da nijedan korisnik nije surađivao u ovom ispitnom postupku (51) znači i da nijedan proizvođač dizelskog goriva nije surađivao u ovom ispitnom postupku.

51

| (471) | Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnoj izjavi 391. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(471)

Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnoj izjavi 391. privremene uredbe.

7.4.   Učinci subvencija koje narušavaju trgovinu i ponovna uspostava stvarnog tržišnog natjecanja

Učinci subvencija koje narušavaju trgovinu i ponovna uspostava stvarnog tržišnog natjecanja

| (472) | Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnoj izjavi 393. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(472)

Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnoj izjavi 393. privremene uredbe.

7.5.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (473) | Ukratko, ni iz jednog argumenta koje su iznijele zainteresirane strane nije vidljivo da postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na uvoz predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(473)

Ukratko, ni iz jednog argumenta koje su iznijele zainteresirane strane nije vidljivo da postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na uvoz predmetnog proizvoda.

| (474) | Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 394. do 395. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(474)

Budući da nije bilo nikakvih dodatnih primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 394. do 395. privremene uredbe.

8.   EVIDENTIRANJE

EVIDENTIRANJE

| (475) | Nakon privremene objave EBB se nije složio sa zaključkom Komisije da evidentiranje uvoza nije bilo potrebno. |
| --- | --- |

(475)

Nakon privremene objave EBB se nije složio sa zaključkom Komisije da evidentiranje uvoza nije bilo potrebno.

| (476) | EBB se usprotivio obrazloženju Komisije tvrdeći da se člankom 24. stavkom 5. osnovne uredbe od industrije Unije zahtijeva samo da podnese „dostatne dokaze za opravdanje registracije uvoza” i da ne postoji pravna veza između članka 24. stavka 5. i članka 16. stavka 4. Člankom 16. stavkom 4. utvrđuju se uvjeti za retroaktivnu naplatu pristojbi tijekom razdoblja evidentiranja. |
| --- | --- |

(476)

EBB se usprotivio obrazloženju Komisije tvrdeći da se člankom 24. stavkom 5. osnovne uredbe od industrije Unije zahtijeva samo da podnese „dostatne dokaze za opravdanje registracije uvoza” i da ne postoji pravna veza između članka 24. stavka 5. i članka 16. stavka 4. Člankom 16. stavkom 4. utvrđuju se uvjeti za retroaktivnu naplatu pristojbi tijekom razdoblja evidentiranja.

| (477) | Drugo, EBB je naveo da čak i ako su kriteriji utvrđeni u članku 16. stavku 4. osnovne uredbe morali biti ispunjeni za provedbu evidentiranja, Komisija ima pravo pronaći „kritične okolnosti u kojima je, za navedeni subvencionirani proizvod, nastala teško popravljiva šteta, radi masivnih uvoza u relativno kratkom razdoblju, proizvoda koji koristi subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.” |
| --- | --- |

(477)

Drugo, EBB je naveo da čak i ako su kriteriji utvrđeni u članku 16. stavku 4. osnovne uredbe morali biti ispunjeni za provedbu evidentiranja, Komisija ima pravo pronaći „kritične okolnosti u kojima je, za navedeni subvencionirani proizvod, nastala teško popravljiva šteta, radi masivnih uvoza u relativno kratkom razdoblju, proizvoda koji koristi subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.”

| (478) | EBB je naveo da članak 2. točka (d) osnovne uredbe Komisiji omogućuje da svugdje gdje je u toj uredbi navedena „šteta” to protumači kao „prijetnju štete”. |
| --- | --- |

(478)

EBB je naveo da članak 2. točka (d) osnovne uredbe Komisiji omogućuje da svugdje gdje je u toj uredbi navedena „šteta” to protumači kao „prijetnju štete”.

| (479) | Komisija se nije složila s EBB-ovim tvrdnjama, s obzirom na to da se u članku 16. stavku 4. jasno navodi da Komisija mora utvrditi postojanje „teško popravljive štete”. „Teško popravljiva šteta” odnosi se na situaciju u kojoj bi bez retroaktivne naplate pristojbi materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije mogla biti uvećana zbog masovnog uvoza prije no što bi se mjere mogle donijeti. Ako se nalazi u ispitnom postupku temelje na prijetnji materijalne štete, ta situacija nije moguća. |
| --- | --- |

(479)

Komisija se nije složila s EBB-ovim tvrdnjama, s obzirom na to da se u članku 16. stavku 4. jasno navodi da Komisija mora utvrditi postojanje „teško popravljive štete”. „Teško popravljiva šteta” odnosi se na situaciju u kojoj bi bez retroaktivne naplate pristojbi materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije mogla biti uvećana zbog masovnog uvoza prije no što bi se mjere mogle donijeti. Ako se nalazi u ispitnom postupku temelje na prijetnji materijalne štete, ta situacija nije moguća.

| (480) | Komisija je stoga smatrala da „prijetnja teško popravljive štete” nije obuhvaćena člankom 16. stavkom 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(480)

Komisija je stoga smatrala da „prijetnja teško popravljive štete” nije obuhvaćena člankom 16. stavkom 4. osnovne uredbe.

| (481) | Komisija stoga potvrđuje nalaze privremene uredbe u uvodnim izjavama 403. i 404. |
| --- | --- |

(481)

Komisija stoga potvrđuje nalaze privremene uredbe u uvodnim izjavama 403. i 404.

9.   KONAČNE KOMPENZACIJSKE MJERE

KONAČNE KOMPENZACIJSKE MJERE

| (482) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela o subvenciji, prijetnji štete, uzročnosti i interesu Unije, trebalo bi uvesti konačnu kompenzacijsku pristojbu kako bi se spriječilo ostvarivanje neminovne prijetnje materijalne štete industriji Unije prouzrokovane subvencioniranim uvozom iz Indonezije. |
| --- | --- |

(482)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela o subvenciji, prijetnji štete, uzročnosti i interesu Unije, trebalo bi uvesti konačnu kompenzacijsku pristojbu kako bi se spriječilo ostvarivanje neminovne prijetnje materijalne štete industriji Unije prouzrokovane subvencioniranim uvozom iz Indonezije.

9.1.   Razina kompenzacijskih mjera

Razina kompenzacijskih mjera

| (483) | U članku 15. stavku 1. trećem podstavku osnovne uredbe navodi se da kompenzacijska pristojba ne smije prijeći utvrđeni iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(483)

U članku 15. stavku 1. trećem podstavku osnovne uredbe navodi se da kompenzacijska pristojba ne smije prijeći utvrđeni iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (484) | Zatim se u članku 15. stavku 1. četvrtom podstavku navodi da „ako Komisija na osnovi svih podnesenih podataka može jasno zaključiti da nije u interesu Unije odrediti iznos mjera u skladu s trećim podstavkom, iznos kompenzacijske pristojbe niži je ako bi takva manja pristojba bila dostatna za uklanjanje štete nanesene industriji Unije.”. |
| --- | --- |

(484)

Zatim se u članku 15. stavku 1. četvrtom podstavku navodi da „ako Komisija na osnovi svih podnesenih podataka može jasno zaključiti da nije u interesu Unije odrediti iznos mjera u skladu s trećim podstavkom, iznos kompenzacijske pristojbe niži je ako bi takva manja pristojba bila dostatna za uklanjanje štete nanesene industriji Unije.”.

| (485) | Komisiji nisu podneseni takvi podaci pa će se stoga razina kompenzacijskih mjera utvrditi u skladu s člankom 15. stavkom 1. trećim podstavkom. |
| --- | --- |

(485)

Komisiji nisu podneseni takvi podaci pa će se stoga razina kompenzacijskih mjera utvrditi u skladu s člankom 15. stavkom 1. trećim podstavkom.

| (486) | Nakon konačne objave proizvođač izvoznik Wilmar napomenuo je da ne postoji jasna analiza marže štete. Naime, Wilmar je tvrdio da se određivanje iznosa mjera na razini subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere mora temeljiti na svim informacijama koje su dostavile zainteresirane strane. |
| --- | --- |

(486)

Nakon konačne objave proizvođač izvoznik Wilmar napomenuo je da ne postoji jasna analiza marže štete. Naime, Wilmar je tvrdio da se određivanje iznosa mjera na razini subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere mora temeljiti na svim informacijama koje su dostavile zainteresirane strane.

| (487) | Pri donošenju ove odluke uzete su u obzir sve informacije koje su dostavile zainteresirane strane. Iako je zaista postojao ograničen broj stranaka u Uniji koje su izrazile protivljenje kompenzacijskim mjerama općenito, one nisu podnijele nikakve informacije o tome zašto uvođenje kompenzacijskih pristojbi na razini subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere ne bi bilo u interesu Unije. |
| --- | --- |

(487)

Pri donošenju ove odluke uzete su u obzir sve informacije koje su dostavile zainteresirane strane. Iako je zaista postojao ograničen broj stranaka u Uniji koje su izrazile protivljenje kompenzacijskim mjerama općenito, one nisu podnijele nikakve informacije o tome zašto uvođenje kompenzacijskih pristojbi na razini subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere ne bi bilo u interesu Unije.

| (488) | Konkretno, člankom 31. stavkom 7. zahtijeva se da se za analizu interesa Unije podaci uzimaju u obzir samo ako su potkrijepljeni stvarnim dokazima kojima se potkrepljuje njihova valjanost. Nepotkrijepljena izjava o protivljenju uvođenju kompenzacijskih mjera stoga je u tom pogledu od vrlo ograničene važnosti. |
| --- | --- |

(488)

Konkretno, člankom 31. stavkom 7. zahtijeva se da se za analizu interesa Unije podaci uzimaju u obzir samo ako su potkrijepljeni stvarnim dokazima kojima se potkrepljuje njihova valjanost. Nepotkrijepljena izjava o protivljenju uvođenju kompenzacijskih mjera stoga je u tom pogledu od vrlo ograničene važnosti.

| (489) | Budući da će se konačne mjere u ovom slučaju temeljiti na iznosu utvrđenih subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, razina marže štete nije relevantna. Stoga se uvjet iz članka 15. stavka 1. petog podstavka ne primjenjuje. |
| --- | --- |

(489)

Budući da će se konačne mjere u ovom slučaju temeljiti na iznosu utvrđenih subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, razina marže štete nije relevantna. Stoga se uvjet iz članka 15. stavka 1. petog podstavka ne primjenjuje.

9.2.   Ponude za preuzimanje obveze u pogledu cijena

Ponude za preuzimanje obveze u pogledu cijena

| (490) | Jedan indonezijski proizvođač izvoznik („podnositelj zahtjeva”) dostavio je dobrovoljnu ponudu za preuzimanje obveze u odnosu na cijenu u skladu s člankom 13. osnovne uredbe. Međutim, Komisija je analizirala ponudu za preuzimanje obveze i zaključila da bi njezino prihvaćanje bilo nepraktično zbog razloga koje navodi u nastavku. |
| --- | --- |

(490)

Jedan indonezijski proizvođač izvoznik („podnositelj zahtjeva”) dostavio je dobrovoljnu ponudu za preuzimanje obveze u odnosu na cijenu u skladu s člankom 13. osnovne uredbe. Međutim, Komisija je analizirala ponudu za preuzimanje obveze i zaključila da bi njezino prihvaćanje bilo nepraktično zbog razloga koje navodi u nastavku.

| (491) | Ponuđena najniža uvozna cijena uvoza nije bila primjerena jer nije bila dostatna za nadoknadu iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. U skladu s člankom 13. stavkom 1. trećim stavkom osnovne uredbe povećanje cijene u preuzetoj obvezi ne smije biti veće no što je potrebno za nadoknadu iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(491)

Ponuđena najniža uvozna cijena uvoza nije bila primjerena jer nije bila dostatna za nadoknadu iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. U skladu s člankom 13. stavkom 1. trećim stavkom osnovne uredbe povećanje cijene u preuzetoj obvezi ne smije biti veće no što je potrebno za nadoknadu iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (492) | Godišnja razina, tj. godišnje ograničenje uvoza na koji se primjenjuje obveza koju je ponudio podnositelj zahtjeva, obuhvaćala je ukupan izvoz biodizela iz Indonezije i bila je obvezujuća za druge indonezijske izvoznike koji nisu dostavili ponudu za preuzimanje obveze. U ponudi nije navedeno kako bi se nadziralo i time osiguralo poštovanje te obveze godišnjeg ograničenja. |
| --- | --- |

(492)

Godišnja razina, tj. godišnje ograničenje uvoza na koji se primjenjuje obveza koju je ponudio podnositelj zahtjeva, obuhvaćala je ukupan izvoz biodizela iz Indonezije i bila je obvezujuća za druge indonezijske izvoznike koji nisu dostavili ponudu za preuzimanje obveze. U ponudi nije navedeno kako bi se nadziralo i time osiguralo poštovanje te obveze godišnjeg ograničenja.

| (493) | Komisija je utvrdila da je godišnja razina uvoza po najnižoj uvoznoj cijeni pretjerana. Premašivala je tržišni udio indonezijskog uvoza biodizela tijekom razdoblja ispitnog postupka. Bez kvartalne gornje granice uvoza predložena godišnja razina izrazito je povećala rizik da bi tijekom određenih mjeseci visoka razina uvoza ušla na tržište Unije. |
| --- | --- |

(493)

Komisija je utvrdila da je godišnja razina uvoza po najnižoj uvoznoj cijeni pretjerana. Premašivala je tržišni udio indonezijskog uvoza biodizela tijekom razdoblja ispitnog postupka. Bez kvartalne gornje granice uvoza predložena godišnja razina izrazito je povećala rizik da bi tijekom određenih mjeseci visoka razina uvoza ušla na tržište Unije.

| (494) | Komisija je napomenula da podnositelj zahtjeva ima vrlo složenu strukturu i koristi složene prodajne kanale. Čak i u okviru dodatne obveze koja je ponuđena u odnosu na prodajne kanale povećala bi se vjerojatnost izbjegavanja mjera i međusobnih kompenzacija, što bi učinkovito praćenje učinilo nepraktičnim. |
| --- | --- |

(494)

Komisija je napomenula da podnositelj zahtjeva ima vrlo složenu strukturu i koristi složene prodajne kanale. Čak i u okviru dodatne obveze koja je ponuđena u odnosu na prodajne kanale povećala bi se vjerojatnost izbjegavanja mjera i međusobnih kompenzacija, što bi učinkovito praćenje učinilo nepraktičnim.

| (495) | Komisija je podnositelju zahtjeva poslala dopis u kojem navodi razloge za odbijanje ponude za preuzimanje obveze i daje mu priliku da se o tome očituje. Komisija je primila očitovanja podnositelja zahtjeva u pogledu ponuđene najniže uvozne cijene, godišnje razine i rizika međusobne kompenzacije, također u kontekstu dodatnih očitovanja EBB-a o prvotnoj ponudi za preuzimanje obveza. Uz svoje primjedbe, podnositelj zahtjeva također je revidirao određene elemente ponude za preuzimanje obveze izvan važećeg roka. |
| --- | --- |

(495)

Komisija je podnositelju zahtjeva poslala dopis u kojem navodi razloge za odbijanje ponude za preuzimanje obveze i daje mu priliku da se o tome očituje. Komisija je primila očitovanja podnositelja zahtjeva u pogledu ponuđene najniže uvozne cijene, godišnje razine i rizika međusobne kompenzacije, također u kontekstu dodatnih očitovanja EBB-a o prvotnoj ponudi za preuzimanje obveza. Uz svoje primjedbe, podnositelj zahtjeva također je revidirao određene elemente ponude za preuzimanje obveze izvan važećeg roka.

| (496) | U svojim primjedbama podnositelj zahtjeva nije se složio sa zaključkom Komisije da najniža uvozna cijena nije dovoljna za nadoknadu iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Tužitelj nije izmijenio metodologiju izračuna ponuđene najniže uvozne cijene. Komisija je ostala pri svojim nalazima te je stoga odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(496)

U svojim primjedbama podnositelj zahtjeva nije se složio sa zaključkom Komisije da najniža uvozna cijena nije dovoljna za nadoknadu iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Tužitelj nije izmijenio metodologiju izračuna ponuđene najniže uvozne cijene. Komisija je ostala pri svojim nalazima te je stoga odbacila tu tvrdnju.

| (497) | Podnositelj zahtjeva dodatno je pojasnio da bi godišnja razina utvrđena u ponudi za preuzimanje obveze obuhvaćala isključivo uvoz u Uniju proizvoda koje proizvodi ili kojima trguje podnositelj zahtjeva. Predložio je i smanjenje godišnje razine i uvođenje kvartalne gornje granice za korištenje godišnje razine. |
| --- | --- |

(497)

Podnositelj zahtjeva dodatno je pojasnio da bi godišnja razina utvrđena u ponudi za preuzimanje obveze obuhvaćala isključivo uvoz u Uniju proizvoda koje proizvodi ili kojima trguje podnositelj zahtjeva. Predložio je i smanjenje godišnje razine i uvođenje kvartalne gornje granice za korištenje godišnje razine.

| (498) | Komisija je bila zadovoljna tim objašnjenjem u pogledu godišnje razine i napomenula da je godišnja razina, kako ju je objasnio podnositelj zahtjeva, obvezujuća samo za podnositelja zahtjeva. To je bio jedan od razloga zbog kojih Komisija smatra da je razina previsoka jer je predložena godišnja razina premašila tržišni udio uvoza svih indonezijskih izvoznika biodizela tijekom razdoblja ispitnog postupka, dok je ta razina bila namijenjena samo jednom izvozniku, i to podnositelju zahtjeva. Novopredložena razina bila je niža od godišnje razine određene u ponudi za preuzimanje obveze, ali je i dalje ostala na vrlo visokoj razini jer je bila blizu ukupnoj razini uvoza biodizela iz Indonezije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Komisija je napomenula i da u izmijenjenoj ponudi nije navedeno kako bi se to godišnje ograničenje nadziralo da se osigura poštovanje te obveze. Komisija je ostala pri svojim nalazima te je stoga odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(498)

Komisija je bila zadovoljna tim objašnjenjem u pogledu godišnje razine i napomenula da je godišnja razina, kako ju je objasnio podnositelj zahtjeva, obvezujuća samo za podnositelja zahtjeva. To je bio jedan od razloga zbog kojih Komisija smatra da je razina previsoka jer je predložena godišnja razina premašila tržišni udio uvoza svih indonezijskih izvoznika biodizela tijekom razdoblja ispitnog postupka, dok je ta razina bila namijenjena samo jednom izvozniku, i to podnositelju zahtjeva. Novopredložena razina bila je niža od godišnje razine određene u ponudi za preuzimanje obveze, ali je i dalje ostala na vrlo visokoj razini jer je bila blizu ukupnoj razini uvoza biodizela iz Indonezije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Komisija je napomenula i da u izmijenjenoj ponudi nije navedeno kako bi se to godišnje ograničenje nadziralo da se osigura poštovanje te obveze. Komisija je ostala pri svojim nalazima te je stoga odbacila tu tvrdnju.

| (499) | U svojim primjedbama podnositelj zahtjeva nije se složio s Komisijinim nalazom u pogledu složenosti njegove strukture i njegovih složenih prodajnih kanala. Podnositelj zahtjeva nije ponudio nikakve dodatne obveze osim onih uključenih u ponudu za preuzimanje obveze. Komisija je ostala pri svojim nalazima te je stoga odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(499)

U svojim primjedbama podnositelj zahtjeva nije se složio s Komisijinim nalazom u pogledu složenosti njegove strukture i njegovih složenih prodajnih kanala. Podnositelj zahtjeva nije ponudio nikakve dodatne obveze osim onih uključenih u ponudu za preuzimanje obveze. Komisija je ostala pri svojim nalazima te je stoga odbacila tu tvrdnju.

| (500) | Komisija smatra da je praćenje obveze nepraktično i neprovedivo zbog razloga navedenih u prethodnim uvodnim izjavama od 490. do 499. te je stoga odbila konačnu ponudu. |
| --- | --- |

(500)

Komisija smatra da je praćenje obveze nepraktično i neprovedivo zbog razloga navedenih u prethodnim uvodnim izjavama od 490. do 499. te je stoga odbila konačnu ponudu.

9.3.   Konačne mjere

Konačne mjere

| (501) | Trebalo bi uvesti konačne kompenzacijske mjere u odnosu na uvoz biodizela podrijetlom iz Indonezije u skladu s pravilima iz članka 15. stavka 1. osnovne uredbe u kojem se navodi da iznos konačne pristojbe odgovara konačno utvrđenom ukupnom iznosu subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(501)

Trebalo bi uvesti konačne kompenzacijske mjere u odnosu na uvoz biodizela podrijetlom iz Indonezije u skladu s pravilima iz članka 15. stavka 1. osnovne uredbe u kojem se navodi da iznos konačne pristojbe odgovara konačno utvrđenom ukupnom iznosu subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (502) | Na temelju prethodno navedenog, stope konačne kompenzacijske pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:






  Društvo | Kompenzacijska pristojba |
| --- | --- | --- |
| PT Ciliandra Perkasa | 8,0 % |
| PT Intibenua Perkasatama i PT Musim Mas (grupa Musim Mas) | 16,3 % |
| PT Pelita Agung Agrindustri i PT Permata Hijau Palm Oleo (grupa Permata) | 18,0 % |
| PT Wilmar Nabati Indonesia i PT Wilmar Bioenergi Indonesia (grupa Wilmar) | 15,7 % |
| Sva ostala društva | 18,0 % |

(502)

Na temelju prethodno navedenog, stope konačne kompenzacijske pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

Društvo

Kompenzacijska pristojba

PT Ciliandra Perkasa

8,0 %

PT Intibenua Perkasatama i PT Musim Mas (grupa Musim Mas)

16,3 %

PT Pelita Agung Agrindustri i PT Permata Hijau Palm Oleo (grupa Permata)

18,0 %

PT Wilmar Nabati Indonesia i PT Wilmar Bioenergi Indonesia (grupa Wilmar)

15,7 %

Sva ostala društva

18,0 %

| (503) | Stope pojedinačne stope kompenzacijske pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta trgovačka društva. Te se stope pristojbe (za razliku od pristojbe za cijelu zemlju koja se primjenjuje na „sva ostala društva”) stoga primjenjuju isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Indonezije koje proizvode navedena društva. Uvezeni proizvodi koje proizvodi bilo koje društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s izričito navedenim društvima, ne mogu ostvarivati pogodnosti tih stopa te se na njih primjenjuje stopa pristojbe ista kao i na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(503)

Stope pojedinačne stope kompenzacijske pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta trgovačka društva. Te se stope pristojbe (za razliku od pristojbe za cijelu zemlju koja se primjenjuje na „sva ostala društva”) stoga primjenjuju isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Indonezije koje proizvode navedena društva. Uvezeni proizvodi koje proizvodi bilo koje društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s izričito navedenim društvima, ne mogu ostvarivati pogodnosti tih stopa te se na njih primjenjuje stopa pristojbe ista kao i na „sva ostala društva”.

| (504) | Društvo može zatražiti daljnju primjenu tih pojedinačnih stopa pristojbe čak i ako poslije promijeni svoje ime ili ime jednog od svojih subjekata. Zahtjev se mora uputiti Komisiji. Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije koje društvu omogućuju da dokaže da ta promjena ne utječe na njegovo pravo na pogodnost pojedinačne stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena imena tog društva ne utječe na njegovo pravo na pogodnost stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni imena objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(504)

Društvo može zatražiti daljnju primjenu tih pojedinačnih stopa pristojbe čak i ako poslije promijeni svoje ime ili ime jednog od svojih subjekata. Zahtjev se mora uputiti Komisiji. Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije koje društvu omogućuju da dokaže da ta promjena ne utječe na njegovo pravo na pogodnost pojedinačne stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena imena tog društva ne utječe na njegovo pravo na pogodnost stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni imena objavit će se u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

| (505) | Ako zbog događaja nakon razdoblja ispitnog postupka dođe do trajne promjene okolnosti, mogu se poduzeti odgovarajuće mjere u skladu s člankom 19. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(505)

Ako zbog događaja nakon razdoblja ispitnog postupka dođe do trajne promjene okolnosti, mogu se poduzeti odgovarajuće mjere u skladu s člankom 19. osnovne uredbe.

| (506) | S obzirom na članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (52), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata se treba platiti po stopi koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljenoj u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
| --- | --- |

(506)

S obzirom na članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (52), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata se treba platiti po stopi koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljenoj u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

52

Službenog lista Europske unije

9.4.   Oslobađanje privremenih pristojbi

Oslobađanje privremenih pristojbi

| (507) | U članku 16. stavku 2. osnovne uredbe navedeno je da Komisija odlučuje koliki se dio privremene pristojbe konačno naplaćuje. |
| --- | --- |

(507)

U članku 16. stavku 2. osnovne uredbe navedeno je da Komisija odlučuje koliki se dio privremene pristojbe konačno naplaćuje.

| (508) | Nadalje, u članku 16. stavku 2. navodi se da se u slučaju prijetnje materijalne štete privremene pristojbe ne naplaćuju, osim ako se ne utvrdi da se prijetnja materijalne štete, zbog izostanka privremenih mjera, razvila u materijalnu štetu. |
| --- | --- |

(508)

Nadalje, u članku 16. stavku 2. navodi se da se u slučaju prijetnje materijalne štete privremene pristojbe ne naplaćuju, osim ako se ne utvrdi da se prijetnja materijalne štete, zbog izostanka privremenih mjera, razvila u materijalnu štetu.

| (509) | S obzirom na nalaze u ovom predmetu, privremeni se iznosi oslobađaju i ne naplaćuju, kako je utvrđeno u članku 16. stavku 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(509)

S obzirom na nalaze u ovom predmetu, privremeni se iznosi oslobađaju i ne naplaćuju, kako je utvrđeno u članku 16. stavku 2. osnovne uredbe.

| (510) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (53), |
| --- | --- |

(510)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (53),

53

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna kompenzacijska pristojba na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, u čistom obliku ili u mješavini, trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 1516 20 98 (oznake TARIC 1516209821, 1516209829 i 1516209830), ex 1518 00 91 (oznake TARIC 1518009121, 1518009129 i 1518009130), ex 1518 00 95 (oznaka TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (oznake TARIC 1518009921, 1518009929 i 1518009930), ex 2710 19 43 (oznake TARIC 2710194321, 2710194329 i 2710194330), ex 2710 19 46 (oznake TARIC 2710194621, 2710194629 i 2710194630), ex 2710 19 47 (oznake TARIC 2710194721, 2710194729 i 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (oznake TARIC 3824999210, 3824999212 i 3824999220), 3826 00 10 i ex 3826 00 90 (oznake TARIC 3826009011, 3826009019 i 3826009030) podrijetlom iz Indonezije.

2.   Stopa konačne kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva navedena u nastavku, iznosi kako slijedi:

| Društvo | Konačna kompenzacijska pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| PT Ciliandra Perkasa | 8,0 % | B786 |
| PT Intibenua Perkasatama i PT Musim Mas (grupa Musim Mas) | 16,3 % | B787 |
| PT Pelita Agung Agrindustri i PT Permata Hijau Palm Oleo (grupa Permata) | 18,0 % | B788 |
| PT Wilmar Nabati Indonesia i PT Wilmar Bioenergi Indonesia (grupa Wilmar) | 15,7 % | B789 |
| Sva ostala društva | 18,0 % | C999 |

Društvo

Konačna kompenzacijska pristojba

Dodatna oznaka TARIC

PT Ciliandra Perkasa

8,0 %

B786

PT Intibenua Perkasatama i PT Musim Mas (grupa Musim Mas)

16,3 %

B787

PT Pelita Agung Agrindustri i PT Permata Hijau Palm Oleo (grupa Permata)

18,0 %

B788

PT Wilmar Nabati Indonesia i PT Wilmar Bioenergi Indonesia (grupa Wilmar)

15,7 %

B789

Sva ostala društva

18,0 %

C999

3.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se odredbe o carinama koje su na snazi.

Članak 2.

Iznosi osigurani privremenom kompenzacijskom pristojbom na temelju Provedbene uredbe (EU) 2019/1344 konačno se oslobađaju.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. studenoga 2019.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

1

(2)  
  SL C 439, 6.12.2018., str. 16.

2

(3)  
  SL L 212, 13.8.2019., str. 1.

3

(4)  CFPP je najniža temperatura pri kojoj određena količina (bio)dizela može proći kroz standardni filtar. Time se daje procjena najniže temperaturne granice za upotrebu (bio)dizela.

4

(5)  
  SL L 141, 28.5.2013., str. 6., uvodne izjave 35. i 36.

5

(6)  
  SL L 315, 26.11.2013., str. 2., uvodne izjave od 17. do 21.

6

(7)  
  SL L 331, 28.12.2018., str. 4.

7

(8)  Izvješće Žalbenog tijela, Sjedinjene Američke Države – Konačna antidampinška i kompenzacijska pristojba na određene proizvode iz Kine, WT/DS379/AB, 11. ožujka 2011., točka 317. Vidjeti i Izvješće Žalbenog tijela, Sjedinjene Američke Države – Kompenzacijske mjere na određene proizvode iz Kine, WT/DS437/AB/RW, doneseno 16. srpnja 2019., točka 5.96.

8

(9)  Izvješće Žalbenog tijela, Sjedinjene Američke Države – Konačna antidampinška i kompenzacijska pristojba na određene proizvode iz Kine, WT/DS379/AB, 11. ožujka 2011., točka 318.

9

(10)  Komisija je primila na znanje da je jedan proizvođač izvoznik prijavio veće troškove prerade u jednom od svojih postrojenja. Taj je proizvođač to obrazložio time da je riječ o novom postrojenju i da amortizacija znatno utječe na troškove. Međutim, dodao je da su troškovi njegova drugog postrojenja reprezentativniji. Ti su troškovi unutar prethodno navedenog raspona. S obzirom na to, Komisija je zanemarila taj trošak, koji je, međutim, niži od troškova prerade koje je izračunala vlada Indonezije.

10

(11)  Primjedbe na konačnu opću objavu u ime Vlade Republike Indonezije, 14. listopada 2019., točka 16.

11

(12)  U kemijskoj reakciji koja se koristi u postupku rafiniranja nastaje glicerin kao nusproizvod. Glicerin se zatim prodaje na tržištu te stoga nije trošak.

12

(13)  
  SL C 394, 17.12.1998., str. 13.

13

(14)  https://www.thejakartapost.com/news/2019/09/25/palm-oil-export-levies-suspended-to-help-producers-cope-with-low-prices.html, posljednji put pristupljeno 21. listopada 2019.

14

(15)  Kako je navedeno u nastavku u uvodnoj izjavi 142., Komisija na temelju odgovora dobavljača sirovog palmina ulja nije mogla donijeti nikakav zaključak o njihovoj profitabilnosti.

15

(16)  https://lloydslist.maritimeintelligence.informa.com/LL1125599/Indonesia-CPO-exports-get-boost-from-levy-relief, pristupljeno 23. rujna 2019.

16

(17)  https://www.theedgesingapore.com/new-indonesian-export-levies-great-news-upstream-planters-threat-processors-cgs-cimb, pristupljeno 23. rujna 2019.

17

(18)  Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 133. privremene uredbe, „[...] ako je cijena koju je ponudio potencijalni kupac niža od te ‚okvirne cijene’, pitanje se upućuje upravnom odboru, koji može odlučiti prihvatiti ponudu. Komisija je tijekom posjeta radi provjere potvrdila da se takve cijene redovito prihvaćaju. U svakom slučaju, činjenica da odluke o cijenama donosi upravni odbor PTPN-a, koji čine isključivo predstavnici vlade Indonezije, upućuje na to da vlada Indonezije provodi znatnu kontrolu nad PTPN-om i njegovim odlukama o cijenama”.

18

(19)  Izvješće GAIN, Indonesia Oilseeds and Products Annual 2019.

19

Indonesia Oilseeds and Products Annual

(20)  t19.005028.

20

(21)  Vidjeti Izvješće odbora, Sjedinjene Američke Države – konačne antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine (WT/DS379/R), točke 11.38 – 11.69.

21

Sjedinjene Američke Države – konačne antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine

(22)  USDOC je izračunao mjesečne referentne tržišne cijene za svaku vrstu gume, na temelju stvarne nabave gume iz privatnih izvora koju su izvršili proizvođača guma, te je upotrijebio te mjesečne referentne vrijednosti kako bi za svaki mjesec utvrdio je li korist ostvarena. Za svakog proizvođača guma USDOC je zbrojio pozitivne iznose koristi izračunanih na taj način za svaku vrstu gume kako bi se dobila ukupna korist koju je tijekom razdoblja ispitnog postupka taj proizvođač guma ostvario od te vrste gume. Zatim su ti zbrojevi koristi od tih inputa za pojedini proizvod zbrojeni kako bi se izračunala ukupna korist za proizvođača guma od svih vrsta inputa za gumu koje je vlada dobavila tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kina je tvrdila da, ako su tijekom razdoblja ispitnog postupka neke kupnje izvršene po cijeni višoj od referentne ili višoj od tržišne, puni iznos tih „negativnih” iznosa koristi, mjeren u odnosu na referentnu cijenu, mora se, prema zakonu, prebiti s „pozitivnim” iznosima koristi tijekom cijelog razdoblja ispitnog postupka.

22

(23)  Vidjeti Izvješće odbora, Sjedinjene Američke Države – konačne antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine (WT/DS379/R), točka 11.45. Vidjeti i presudu Općeg suda od 10. travnja 2019., T-300/16, Jindal Saw, ECLI:EU:T:2019:235, točke 180.–182.

23

Sjedinjene Američke Države – konačne antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine

(24)  Vidjeti Izvješće odbora, Sjedinjene Američke Države – konačne antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine (WT/DS379/R), točka 11.47.

24

Sjedinjene Američke Države – konačne antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine

(25)  Izvješće odbora, Sjedinjene Američke Države – Subvencije za pamuk Gossypium hirsutum, WT/DS267/R, dodaci od 1. do 3. i ispravak 1., doneseno 21. ožujka 2005., kako je izmijenjeno Izvješćem Žalbenog tijela WT/DS267/AB/R, DSR 2005: II, str. 299., točka 7.1140.

25

(26)  WT/DS379/AB/R (SAD – Antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine), Izvješće Žalbenog tijela od 11. ožujka 2011., DS 379, točka 373.

26

(27)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, SL L 328, 21.12.2018., str. 82.

27

(28)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 оd 13. ožujka 2019. o dopuni Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu određivanja sirovina s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta za koje je zabilježeno znatno širenje proizvodnog područja na zemljište s velikim zalihama ugljika i u pogledu certificiranja biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta, (SL L 133, 21.5.2019., str. 1).

28

(29)  Članak 26. stavak 2. Direktive (EU) 2018/2001.

29

(30)  Uredba Komisije (EU) br. 490/2013 od 27. svibnja 2013. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije, tablica 2. (SL L 141, 28.5.2013., str. 6).

30

(31)  Kemijski, biodizel je obično monometilni ester masnih kiselina ili FAME.

31

(32)  PCN-i P101P i P102P.

32

(33)  Preostalih 45 % prodanih količina industrije Unije ima CFPP koji nije + 10 i 0.

33

(34)  WT/DS480/R Europska unija – Antidampinške mjere u pogledu biodizela iz Indonezije.

34

(35)  Izvješće odbora, EU – Biodizel (Indonezija), točka 7.156.

35

(36)  
  SL L 141, 28.5.2013., str. 19., uvodne izjave od 133. do 135.

36

(37)  Napominje se da je u uvodnoj izjavi 298. privremene uredbe tehničkom pogreškom navedena marža prodaje ispod cijene od 17,5 %.

37

(38)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/244 оd 11. veljače 2019. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine (SL L 40, 12.2.2019., str. 1.).

38

(39)  Podaci o obujmu proizvodnje i obujmu prodaje za devetomjesečno razdoblje nakon razdoblja ispitnog postupka (od listopada 2018. do lipnja 2019.) navedeni u ovoj tablici izvedeni su na godišnju razinu množenjem s faktorom 12/9 radi dobivanja usporedivih godišnjih indeksiranih podataka.

39

(40)  Vidjeti, na primjer, novinski članak o AGQM-u od 14. studenoga 2018.: https://www.agqm-biodiesel.de/en/news/news/price-european-rme-hits-all-time-high-due-low-rhine-levels (posljednji put pristupljeno 22. listopada 2019.).

40

(41)  Članak 26. stavak 2. Direktive (EU) 2018/2001.

41

(42)  Vidjeti na primjer https://www.regnskog.no/en/news/palmoil-in-biodiesel-sees-massive-drop-in-norway (posljednji put pristupljeno 21. listopada 2019.).

42

(43)  https://www.ofimagazine.com/news/france-bans-palm-oil-from-biofuels (posljednji put pristupljeno 21. listopada 2019.).

43

(44)  https://www.reuters.com/article/us-total-biofuels-palmoil/french-court-rules-against-tax-breaks-for-palm-oil-biofuel-idUSKBN1WQ0ZG (posljednji put pristupljeno 21. listopada 2019.).

44

(45)  US GAIN Biofuels Annual, Jakarta, Indonezija, 8.9.2019.

45

Biofuels Annual

(46)  Prosjek za 2011.–2019.

46

(47)  Prosjek za 2016.–2019.

47

(48)  Vidjeti Izvješće odbora, Sjedinjene Američke Države – antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određeni premazani papir iz Indonezije, WT/DS491/R, prihvaćeno 22. siječnja 2018., točke 7.204–7.212.

48

Sjedinjene Američke Države – antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određeni premazani papir iz Indonezije

(49)  Vidjeti Izvješće odbora, Sjedinjene Američke Države – antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određeni premazani papir iz Indonezije, WT/DS491/R, prihvaćeno 22. siječnja 2018., točka 7.233.

49

Sjedinjene Američke Države – antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određeni premazani papir iz Indonezije

(50)  Komisija nema točnih informacija o točnoj raščlambi sirovina koje se upotrebljavaju u industriji Unije.

50

(51)  Vidjeti uvodnu izjavu 389. privremene uredbe.

51

(52)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

52

(53)  Uredba (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.).

53

---

| 9.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 317/96 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 317/96

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/2093

оd 29. studenoga 2019.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 333/2007 u pogledu analize estera masnih kiselina 3-monoklorpropan-1,2-diola (3-MCPD), glicidil estera masnih kiselina, perklorata i akrilamida

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, o izmjeni uredaba (EZ) br. 999/2001, (EZ) br. 396/2005, (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1107/2009, (EU) br. 1151/2012, (EU) br. 652/2014, (EU) 2016/429 i (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća, uredaba Vijeća (EZ) br. 1/2005 i (EZ) br. 1099/2009 i direktiva Vijeća 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ i 2008/120/EZ te o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 854/2004 i (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 89/608/EEZ, 89/662/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ, 96/23/EZ, 96/93/EZ i 97/78/EZ te Odluke Vijeća 92/438/EEZ (Uredba o službenim kontrolama) (1), a posebno njezin članak 34. stavak 6.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 333/2007 (2) utvrđuju se metode uzorkovanja i analitičke metode za službenu kontrolu razina određenih kontaminanata u hrani. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 333/2007 (2) utvrđuju se metode uzorkovanja i analitičke metode za službenu kontrolu razina određenih kontaminanata u hrani.

| (2) | Najveće dopuštene količine estera masnih kiselina 3-monoklorpropan-1,2-diola (3-MCPD), glicidil estera masnih kiselina i perklorata u hrani utvrđene su Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (3). Uredbom Komisije (EU) 2017/2158 (4) utvrđene su mjere za ublažavanje učinaka i razine referentnih vrijednosti radi smanjenja prisutnosti akrilamida u određenim kategorijama hrane. |
| --- | --- |

(2)

Najveće dopuštene količine estera masnih kiselina 3-monoklorpropan-1,2-diola (3-MCPD), glicidil estera masnih kiselina i perklorata u hrani utvrđene su Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (3). Uredbom Komisije (EU) 2017/2158 (4) utvrđene su mjere za ublažavanje učinaka i razine referentnih vrijednosti radi smanjenja prisutnosti akrilamida u određenim kategorijama hrane.

| (3) | Uredbom (EZ) br. 333/2007 utvrđeni su posebni izvedbeni kriteriji koje moraju zadovoljavati validirane metode analize kontaminanata u hrani koje primjenjuju relevantni europski laboratoriji. Stoga je primjereno utvrditi posebne izvedbene kriterije u Uredbi (EZ) br. 333/2007 koje mora zadovoljavati metoda analize za kontrolu najvećih dopuštenih količina estera masnih kiselina 3-MCPD-a, glicidil estera masnih kiselina, perklorata i akrilamida u hrani. |
| --- | --- |

(3)

Uredbom (EZ) br. 333/2007 utvrđeni su posebni izvedbeni kriteriji koje moraju zadovoljavati validirane metode analize kontaminanata u hrani koje primjenjuju relevantni europski laboratoriji. Stoga je primjereno utvrditi posebne izvedbene kriterije u Uredbi (EZ) br. 333/2007 koje mora zadovoljavati metoda analize za kontrolu najvećih dopuštenih količina estera masnih kiselina 3-MCPD-a, glicidil estera masnih kiselina, perklorata i akrilamida u hrani.

| (4) | Referentni laboratoriji Europske unije u području kontaminanata u hrani i hrani za životinje izradili su smjernice za procjenu granice dokazivanja (LOD) i granice određivanja (LOQ) za mjerenja u području kontaminanata u hrani za životinje i hrani (5). Stoga je primjereno prilagoditi definicije iz Uredbe (EZ) br. 333/2007 koje se odnose na granicu dokazivanja i granicu određivanja. |
| --- | --- |

(4)

Referentni laboratoriji Europske unije u području kontaminanata u hrani i hrani za životinje izradili su smjernice za procjenu granice dokazivanja (LOD) i granice određivanja (LOQ) za mjerenja u području kontaminanata u hrani za životinje i hrani (5). Stoga je primjereno prilagoditi definicije iz Uredbe (EZ) br. 333/2007 koje se odnose na granicu dokazivanja i granicu određivanja.

| (5) | Uredbu (EZ) br. 333/2007 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbu (EZ) br. 333/2007 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (6) | Uredba (EU) 2017/625 primjenjuje se s učinkom od 14. prosinca 2019. Stoga bi se ova Uredba trebala primjenjivati od istog datuma. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2017/625 primjenjuje se s učinkom od 14. prosinca 2019. Stoga bi se ova Uredba trebala primjenjivati od istog datuma.

| (7) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 333/2007 mijenja se kako slijedi:

| (1) | u članku 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Uzorkovanje i analiza za kontrolu razina olova, kadmija, žive, anorganskog kositra, anorganskog arsena, 3-monoklorpropan-1,2-diola (3-MCPD), estera masnih kiselina 3-MCPD-a, glicidil estera masnih kiselina, policikličkih aromatskih ugljikovodika i perklorata navedenih u odjeljcima 3., 4., 6. i 9. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 i za kontrolu razina akrilamida u skladu s Uredbom Komisije (EU) 2017/2158 (*1) provode se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.


  (*1)  Uredba Komisije (EU) 2017/2158 оd 20. studenoga 2017. o uspostavi mjera za ublažavanje učinaka i razina referentnih vrijednosti radi smanjenja prisutnosti akrilamida u hrani (SL L 304, 21.11.2017., str. 24.).”
  " |
| --- | --- |

(1)

u članku 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Uzorkovanje i analiza za kontrolu razina olova, kadmija, žive, anorganskog kositra, anorganskog arsena, 3-monoklorpropan-1,2-diola (3-MCPD), estera masnih kiselina 3-MCPD-a, glicidil estera masnih kiselina, policikličkih aromatskih ugljikovodika i perklorata navedenih u odjeljcima 3., 4., 6. i 9. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 i za kontrolu razina akrilamida u skladu s Uredbom Komisije (EU) 2017/2158 (*1) provode se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

(*1)  Uredba Komisije (EU) 2017/2158 оd 20. studenoga 2017. o uspostavi mjera za ublažavanje učinaka i razina referentnih vrijednosti radi smanjenja prisutnosti akrilamida u hrani (SL L 304, 21.11.2017., str. 24.).”
  "

*1

| (2) | Prilog se mijenjaju u skladu s Prilogom ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Prilog se mijenjaju u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 14. prosinca 2019.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. studenoga 2019.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 95, 7.4.2017., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 333/2007 od 28. ožujka 2007. o metodama uzorkovanja i analitičkim metodama za kontrolu razina elemenata u tragovima i procesnih kontaminanata u hrani (SL L 88, 29.3.2007., str. 29.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (SL L 364, 20.12.2006., str. 5.).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) 2017/2158 оd 20. studenoga 2017. o uspostavi mjera za ublažavanje učinaka i razina referentnih vrijednosti radi smanjenja prisutnosti akrilamida u hrani (SL L 304, 21.11.2017., str. 24.).

4

(5)  
  Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food, tehnička izvješća JRC-a EUR 28099 EU (2016.). Dostupno na: http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC102946/eur%2028099%20en_lod%20loq%20guidance%20document.pdf

5

Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food

---

PRILOG

Prilog Uredbi (EZ) br. 333/2007 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u točki C.3.1., „Definicije”, definicije pojmova „LOD” i „LOQ” zamjenjuju se sljedećim:

  „‚LOD’= granica dokazivanja, najmanji izmjereni sadržaj iz kojeg se s opravdanom statističkom sigurnošću može dokazati prisutnost analita.

  ‚LOQ’= granica određivanja, najmanji sadržaj analita koji se može izmjeriti s opravdanom statističkom sigurnošću.” |
| --- | --- |

1.

u točki C.3.1., „Definicije”, definicije pojmova „LOD” i „LOQ” zamjenjuju se sljedećim:

„‚LOD’= granica dokazivanja, najmanji izmjereni sadržaj iz kojeg se s opravdanom statističkom sigurnošću može dokazati prisutnost analita.

‚LOQ’= granica određivanja, najmanji sadržaj analita koji se može izmjeriti s opravdanom statističkom sigurnošću.”

| 2. | u točki C.3.3.1. „Izvedbeni kriteriji”, točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | Izvedbeni kriteriji za metode analize za 3-monoklorpropan-1,2-diol (3-MCPD), estere masnih kiselina 3-MCPD-a i glicidil estere masnih kiselina:






  — | izvedbeni kriteriji za metode analize za 3-MCPD u hrani navedenoj u točki 4.1. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006

  Tablica 6.a







  Parametar | Kriterij |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Primjenjivost | Hrana navedena u točki 4.1. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 |
| Specifičnost | Bez spektralnih interferencija ili utjecaja matrice |
| Terenske slijepe probe | Manje od LOD-a |
| Ponovljivost (RSDr) | 0,66 × RSDR dobiven s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe |
| Obnovljivost (RSDR) | dobivena s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe |
| Iskorištenje | 75 – 110 % |
| Granica dokazivanja (LOD) | ≤ 5 μg/kg (na osnovi suhe tvari) |
| Granica određivanja (LOQ) | ≤ 10 μg/kg (na osnovi suhe tvari) |

2.

u točki C.3.3.1. „Izvedbeni kriteriji”, točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

Izvedbeni kriteriji za metode analize za 3-monoklorpropan-1,2-diol (3-MCPD), estere masnih kiselina 3-MCPD-a i glicidil estere masnih kiselina:

—

izvedbeni kriteriji za metode analize za 3-MCPD u hrani navedenoj u točki 4.1. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006

Tablica 6.a

Parametar

Kriterij

Primjenjivost

Hrana navedena u točki 4.1. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006

Specifičnost

Bez spektralnih interferencija ili utjecaja matrice

Terenske slijepe probe

Manje od LOD-a

Ponovljivost (RSDr)

0,66 × RSDR dobiven s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe

Obnovljivost (RSDR)

dobivena s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe

Iskorištenje

75 – 110 %

Granica dokazivanja (LOD)

≤ 5 μg/kg (na osnovi suhe tvari)

Granica određivanja (LOQ)

≤ 10 μg/kg (na osnovi suhe tvari)

| — | izvedbeni kriteriji za metode analize za 3-MCPD u hrani navedenoj u točki 4.3. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006

  Tablica 6.b







  Parametar | Kriterij |
| --- | --- | --- |
| Primjenjivost | Hrana navedena u točki 4.3. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 |
| Specifičnost | Bez spektralnih interferencija ili utjecaja matrice |
| Terenske slijepe probe | Manje od LOD-a |
| Ponovljivost (RSDr) | 0,66 × RSDR dobiven s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe |
| Obnovljivost (RSDR) | dobivena s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe |
| Iskorištenje | 75 – 110 % |
| Granica dokazivanja (LOD) | ≤ 7 μg/kg |
| Granica određivanja (LOQ) | ≤ 14 μg/kg |

—

izvedbeni kriteriji za metode analize za 3-MCPD u hrani navedenoj u točki 4.3. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006

Tablica 6.b

Parametar

Kriterij

Primjenjivost

Hrana navedena u točki 4.3. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006

Specifičnost

Bez spektralnih interferencija ili utjecaja matrice

Terenske slijepe probe

Manje od LOD-a

Ponovljivost (RSDr)

0,66 × RSDR dobiven s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe

Obnovljivost (RSDR)

dobivena s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe

Iskorištenje

75 – 110 %

Granica dokazivanja (LOD)

≤ 7 μg/kg

Granica određivanja (LOQ)

≤ 14 μg/kg

| — | izvedbeni kriteriji za metode analize za estere masnih kiselina 3-MCPD-a, izražene kao 3-MCPD, u hrani navedenoj u točki 4.3. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006

  Tablica 6.c







  Parametar | Kriterij |
| --- | --- | --- |
| Primjenjivost | Hrana navedena u točki 4.3. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 |
| Specifičnost | Bez spektralnih interferencija ili utjecaja matrice |
| Ponovljivost (RSDr) | 0,66 × RSDR dobiven s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe |
| Obnovljivost (RSDR) | dobivena s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe |
| Iskorištenje | 70 – 125 % |
| Granica dokazivanja (LOD) | Tri desetine LOQ-a |
| Granica određivanja (LOQ)
  za hranu navedenu u točkama 4.3.1. i 4.3.2. | ≤ 100 μg/kg u uljima i mastima |
| Granica određivanja (LOQ)
  za hranu navedenu u točkama 4.3.3. i 4.3.4. sa sadržajem masti < 40 % | ≤ dvije petine najveće dopuštene količine |
| Granica određivanja (LOQ)
  za hranu navedenu u točki 4.3.4. sa sadržajem masti ≥ 40 % | ≤ 15 μg/kg masti |

—

izvedbeni kriteriji za metode analize za estere masnih kiselina 3-MCPD-a, izražene kao 3-MCPD, u hrani navedenoj u točki 4.3. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006

Tablica 6.c

Parametar

Kriterij

Primjenjivost

Hrana navedena u točki 4.3. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006

Specifičnost

Bez spektralnih interferencija ili utjecaja matrice

Ponovljivost (RSDr)

0,66 × RSDR dobiven s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe

Obnovljivost (RSDR)

dobivena s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe

Iskorištenje

70 – 125 %

Granica dokazivanja (LOD)

Tri desetine LOQ-a

Granica određivanja (LOQ)

za hranu navedenu u točkama 4.3.1. i 4.3.2.

≤ 100 μg/kg u uljima i mastima

Granica određivanja (LOQ)

za hranu navedenu u točkama 4.3.3. i 4.3.4. sa sadržajem masti < 40 %

≤ dvije petine najveće dopuštene količine

Granica određivanja (LOQ)

za hranu navedenu u točki 4.3.4. sa sadržajem masti ≥ 40 %

≤ 15 μg/kg masti

| — | Izvedbeni kriteriji za metode analize glicidil estera masnih kiselina, izražene kao glicidol, u hrani iz točke 4.2. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006

  Tablica 6.d







  Parametar | Kriterij |
| --- | --- | --- |
| Primjenjivost | Hrana navedena u točki 4.2. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 |
| Specifičnost | Bez spektralnih interferencija ili utjecaja matrice |
| Ponovljivost (RSDr) | 0,66 × RSDR dobiven s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe |
| Obnovljivost (RSDR) | dobivena s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe |
| Iskorištenje | 70 – 125 % |
| Granica dokazivanja (LOD) | Tri desetine LOQ-a |
| Granica određivanja (LOQ)
  za hranu navedenu u točkama 4.2.1. i 4.2.2. | ≤ 100 μg/kg u uljima i mastima |
| Granica određivanja (LOQ)
  za hranu navedenu u točki 4.2.3. sa sadržajem masti < 65 % i u točki 4.2.4., sa sadržajem masti < 8 % | ≤ dvije petine najveće dopuštene količine |
| Granica određivanja (LOQ)
  za hranu navedenu u točki 4.2.3. sa sadržajem masti ≥ 65 % i u točki 4.2.4. sa sadržajem masti ≥ 8 % | ≤ 31 μg/kg masti” |

—

Izvedbeni kriteriji za metode analize glicidil estera masnih kiselina, izražene kao glicidol, u hrani iz točke 4.2. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006

Tablica 6.d

Parametar

Kriterij

Primjenjivost

Hrana navedena u točki 4.2. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006

Specifičnost

Bez spektralnih interferencija ili utjecaja matrice

Ponovljivost (RSDr)

0,66 × RSDR dobiven s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe

Obnovljivost (RSDR)

dobivena s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe

Iskorištenje

70 – 125 %

Granica dokazivanja (LOD)

Tri desetine LOQ-a

Granica određivanja (LOQ)

za hranu navedenu u točkama 4.2.1. i 4.2.2.

≤ 100 μg/kg u uljima i mastima

Granica određivanja (LOQ)

za hranu navedenu u točki 4.2.3. sa sadržajem masti < 65 % i u točki 4.2.4., sa sadržajem masti < 8 %

≤ dvije petine najveće dopuštene količine

Granica određivanja (LOQ)

za hranu navedenu u točki 4.2.3. sa sadržajem masti ≥ 65 % i u točki 4.2.4. sa sadržajem masti ≥ 8 %

≤ 31 μg/kg masti”

| 3. | u točki C.3.3.1. „Kriteriji izvedivosti”, točka (d) „Napomene uz izvedbene kriterije” zamjenjuje se sljedećim:






  „(d) | Izvedbeni kriteriji za metode analize za akrilamid:

  Tablica 8.







  Parametar | Kriterij |
| --- | --- | --- | --- |
| Primjenjivost | Sve kategorije hrane |
| Specifičnost | Bez spektralnih interferencija ili utjecaja matrice |
| Terenske slijepe probe | Manje od granice dokazivanja (LOD) |
| Ponovljivost (RSDr) | 0,66 × RSDR dobiven s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe |
| Obnovljivost (RSDR) | dobivena s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe |
| Iskorištenje | 75 – 110 % |
| Granica dokazivanja (LOD) | Tri desetine LOQ-a |
| Granica određivanja (LOQ) | Za hranu s referentnim vrijednostima < 125 μg/kg: ≤ dvije petine razine referentne vrijednosti, međutim, ne mora biti niža od 20 μg/kg
  Za hranu s razinom referentne vrijednosti ≥ 125 μg/kg: ≤ 50 μg/kg” |

3.

u točki C.3.3.1. „Kriteriji izvedivosti”, točka (d) „Napomene uz izvedbene kriterije” zamjenjuje se sljedećim:

„(d)

Izvedbeni kriteriji za metode analize za akrilamid:

Tablica 8.

Parametar

Kriterij

Primjenjivost

Sve kategorije hrane

Specifičnost

Bez spektralnih interferencija ili utjecaja matrice

Terenske slijepe probe

Manje od granice dokazivanja (LOD)

Ponovljivost (RSDr)

0,66 × RSDR dobiven s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe

Obnovljivost (RSDR)

dobivena s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe

Iskorištenje

75 – 110 %

Granica dokazivanja (LOD)

Tri desetine LOQ-a

Granica određivanja (LOQ)

Za hranu s referentnim vrijednostima < 125 μg/kg: ≤ dvije petine razine referentne vrijednosti, međutim, ne mora biti niža od 20 μg/kg

Za hranu s razinom referentne vrijednosti ≥ 125 μg/kg: ≤ 50 μg/kg”

| 4. | u točki C.3.3.1. „Kriteriji izvedivosti” dodaju se sljedeće točke (e) i (f):






  „(e) | Izvedbeni kriteriji za metode analize za perklorat:

  Tablica 9.







  Parametar | Kriterij |
| --- | --- | --- | --- |
| Primjenjivost | Sve kategorije hrane |
| Specifičnost | Bez spektralnih interferencija ili utjecaja matrice |
| Ponovljivost (RSDr) | 0,66 × RSDR dobiven s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe |
| Obnovljivost (RSDR) | dobivena s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe |
| Iskorištenje | 70 – 110 % |
| Granica dokazivanja (LOD) | Tri desetine LOQ-a |
| Granica određivanja (LOQ) | ≤ dvije petine najveće dopuštene količine |

4.

u točki C.3.3.1. „Kriteriji izvedivosti” dodaju se sljedeće točke (e) i (f):

„(e)

Izvedbeni kriteriji za metode analize za perklorat:

Tablica 9.

Parametar

Kriterij

Primjenjivost

Sve kategorije hrane

Specifičnost

Bez spektralnih interferencija ili utjecaja matrice

Ponovljivost (RSDr)

0,66 × RSDR dobiven s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe

Obnovljivost (RSDR)

dobivena s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe

Iskorištenje

70 – 110 %

Granica dokazivanja (LOD)

Tri desetine LOQ-a

Granica određivanja (LOQ)

≤ dvije petine najveće dopuštene količine

| (f) | Napomene za izvedbene kriterije:
  Horwitzova jednadžba (*1) (za koncentracije 1,2 × 10-7 ≤ C ≤ 0,138) i preinačena Horwitzova jednadžba (*2) (za koncentracije C < 1,2 × 10-7) generalizirane su jednadžbe preciznosti koje su neovisne o analitu i matrici te isključivo ovise o koncentraciji za većinu rutinskih metoda analize.

  Preinačena Horwitzova jednadžba za koncentracije C < 1,2 × 10-7:

  RSDR = 22 %
  pri čemu je:






  — | RSDR relativna standardna devijacija izračunana iz rezultata dobivenih uz uvjete obnovljivosti |
| --- | --- | --- |

(f)

Napomene za izvedbene kriterije:

Horwitzova jednadžba (*1) (za koncentracije 1,2 × 10-7 ≤ C ≤ 0,138) i preinačena Horwitzova jednadžba (*2) (za koncentracije C < 1,2 × 10-7) generalizirane su jednadžbe preciznosti koje su neovisne o analitu i matrici te isključivo ovise o koncentraciji za većinu rutinskih metoda analize.

Preinačena Horwitzova jednadžba za koncentracije C < 1,2 × 10-7:

RSDR = 22 %

pri čemu je:

—

RSDR relativna standardna devijacija izračunana iz rezultata dobivenih uz uvjete obnovljivosti
  Image 1

| — | C omjer koncentracije (tj. 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1000 mg/kg). Preinačena Horwitzova jednadžba primjenjuje se na koncentracije C < 1,2 × 10-7. |
| --- | --- |

—

C omjer koncentracije (tj. 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1000 mg/kg). Preinačena Horwitzova jednadžba primjenjuje se na koncentracije C < 1,2 × 10-7.

Horwitzova jednadžba za koncentracije 1,2 × 10-7 ≤ C ≤ 0,138:

RSDR = 2C(-0,15)

pri čemu je:

| — | RSDR relativna standardna devijacija izračunana iz rezultata dobivenih uz uvjete obnovljivosti

  ) |
| --- | --- |

—

RSDR relativna standardna devijacija izračunana iz rezultata dobivenih uz uvjete obnovljivosti
  Image 2
  )

| — | C omjer koncentracije (tj. 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1000 mg/kg). Horwitzova jednadžba primjenjuje se na koncentracije 1,2 × 10-7 ≤ C ≤ 0,138. |
| --- | --- |

—

C omjer koncentracije (tj. 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1000 mg/kg). Horwitzova jednadžba primjenjuje se na koncentracije 1,2 × 10-7 ≤ C ≤ 0,138.

(*1)  W. Horwitz, L.R. Kamps, K.W. Boyer, J.Assoc.Off.Analy.Chem., 63, 1980., 1344–1354."

(*2)  M. Thompson, Analyst, 125, 2000., 385–386.”
  "

| 5. | u točki C.3.3.2., „Pristup ‚prikladnosti za svrhu’”, riječi „Tablica 8.” zamjenjuju se riječima „Tablica 10.”. |
| --- | --- |

5.

u točki C.3.3.2., „Pristup ‚prikladnosti za svrhu’”, riječi „Tablica 8.” zamjenjuju se riječima „Tablica 10.”.

---

(*1)  W. Horwitz, L.R. Kamps, K.W. Boyer, J.Assoc.Off.Analy.Chem., 63, 1980., 1344–1354.

(*2)  M. Thompson, Analyst, 125, 2000., 385–386.”
  ”

---

| 9.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 317/102 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 317/102

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/2094

оd 29. studenoga 2019.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari benfluralin, dimoksistrobin, fluazinam, flutolanil, mankozeb, mekoprop-P, mepikvat, metiram, oksamil i piraklostrobin

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 17. prvi stavak,

budući da:

| (1) | U dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (2) utvrđene su aktivne tvari koje se smatraju odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

U dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (2) utvrđene su aktivne tvari koje se smatraju odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

| (2) | Rok važenja odobrenja aktivnih tvari dimoksistrobin, mankozeb, mekoprop-P, metiram, oksamil i piraklostrobin produljen je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1796 (3) do 31. siječnja 2020. |
| --- | --- |

(2)

Rok važenja odobrenja aktivnih tvari dimoksistrobin, mankozeb, mekoprop-P, metiram, oksamil i piraklostrobin produljen je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1796 (3) do 31. siječnja 2020.

| (3) | Rok važenja odobrenja aktivnih tvari benfluralin, fluazinam, flutolanil i mepikvat produljen je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/168 (4) do 29. veljače 2020. |
| --- | --- |

(3)

Rok važenja odobrenja aktivnih tvari benfluralin, fluazinam, flutolanil i mepikvat produljen je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/168 (4) do 29. veljače 2020.

| (4) | Podneseni su zahtjevi za produljenje odobrenja tih tvari u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 844/2012 (5). |
| --- | --- |

(4)

Podneseni su zahtjevi za produljenje odobrenja tih tvari u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 844/2012 (5).

| (5) | Budući da je ocjenjivanje tvari odgođeno zbog razloga koji su izvan kontrole podnositeljâ zahtjeva, odobrenja tih aktivnih tvari vjerojatno će isteći prije donošenja odluke o njihovu produljenju. Stoga je potrebno produljiti rok važenja tih odobrenja. |
| --- | --- |

(5)

Budući da je ocjenjivanje tvari odgođeno zbog razloga koji su izvan kontrole podnositeljâ zahtjeva, odobrenja tih aktivnih tvari vjerojatno će isteći prije donošenja odluke o njihovu produljenju. Stoga je potrebno produljiti rok važenja tih odobrenja.

| (6) | S obzirom na cilj članka 17. prvog stavka Uredbe (EZ) br. 1107/2009, u slučajevima u kojima Komisija donese uredbu kojom se predviđa da se odobrenje aktivne tvari iz Priloga ovoj Uredbi ne produljuje jer nisu ispunjena mjerila za odobravanje, Komisija kao datum isteka određuje isti datum koji je vrijedio prije donošenja ove Uredbe ili datum stupanja na snagu uredbe kojom se predviđa da se odobrenje aktivne tvari ne produljuje, ovisno o tome koji je datum kasniji. U slučajevima u kojima Komisija donese uredbu kojom se predviđa produljenje odobrenja aktivne tvari iz Priloga ovoj Uredbi, Komisija će nastojati, u skladu s okolnostima, odrediti najraniji mogući datum primjene. |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na cilj članka 17. prvog stavka Uredbe (EZ) br. 1107/2009, u slučajevima u kojima Komisija donese uredbu kojom se predviđa da se odobrenje aktivne tvari iz Priloga ovoj Uredbi ne produljuje jer nisu ispunjena mjerila za odobravanje, Komisija kao datum isteka određuje isti datum koji je vrijedio prije donošenja ove Uredbe ili datum stupanja na snagu uredbe kojom se predviđa da se odobrenje aktivne tvari ne produljuje, ovisno o tome koji je datum kasniji. U slučajevima u kojima Komisija donese uredbu kojom se predviđa produljenje odobrenja aktivne tvari iz Priloga ovoj Uredbi, Komisija će nastojati, u skladu s okolnostima, odrediti najraniji mogući datum primjene.

| (7) | Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(7)

Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (8) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. studenoga 2019.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1796 оd 20. studenoga 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja rokova odobrenja aktivnih tvari amidosulfuron, bifenoks, klorpirifos, klorpirifos-metil, klofentezin, dikamba, difenkonazol, diflubenzuron, diflufenikan, dimoksistrobin, fenoksaprop-P, fenpropidin, lenacil, mankozeb, mekoprop-p, metiram, nikosulfuron, oksamil, pikloram, piraklostrobin, piriproksifen i tritosulfuron (SL L 294, 21.11.2018., str. 15.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/168 оd 31. siječnja 2019. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari abamektin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) soj QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralin, klodinafop, klopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, epoksikonazol, fenpiroksimat, fluazinam, flutolanil, fosetil, Lecanicillium muscarium, mepanipirim, mepikvat, Metarhizium anisopliae var. anisopliae, metkonazol, metrafenon, Phlebiopsis gigantea, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis soj MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61, tiakloprid, tolklofos-metil, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triklopir, trineksapak, tritikonazol, Verticillium albo-atrum i ziram (SL L 33, 5.2.2019., str. 1.).

4

Bacillus subtilis

Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai

Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis

Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki

Beauveria bassiana

Cydia pomonella Granulovirus

Lecanicillium muscarium

Metarhizium anisopliae

Phlebiopsis gigantea

Pseudomonas chlororaphis

Pythium oligandrum

Streptomyces

Trichoderma asperellum

Trichoderma atroviride

Trichoderma gamsii

Trichoderma harzianum

Verticillium albo-atrum

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 844/2012 od 18. rujna 2012. o određivanju odredaba potrebnih za provedbu postupka obnavljanja odobrenja za aktivne tvari, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (SL L 252, 19.9.2012., str. 26.).

5

---

PRILOG

Dio A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 mijenja se kako slijedi:

| (1) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 57., mekoprop-P, datum se zamjenjuje datumom „31. siječnja 2021.”; |
| --- | --- |

(1)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 57., mekoprop-P, datum se zamjenjuje datumom „31. siječnja 2021.”;

| (2) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 81., piraklostrobin, datum se zamjenjuje datumom „31. siječnja 2021.”; |
| --- | --- |

(2)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 81., piraklostrobin, datum se zamjenjuje datumom „31. siječnja 2021.”;

| (3) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 114., mankozeb, datum se zamjenjuje datumom „31. siječnja 2021.”; |
| --- | --- |

(3)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 114., mankozeb, datum se zamjenjuje datumom „31. siječnja 2021.”;

| (4) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 115., metiram, datum se zamjenjuje datumom „31. siječnja 2021.”; |
| --- | --- |

(4)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 115., metiram, datum se zamjenjuje datumom „31. siječnja 2021.”;

| (5) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 116., oksamil, datum se zamjenjuje datumom „31. siječnja 2021.”; |
| --- | --- |

(5)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 116., oksamil, datum se zamjenjuje datumom „31. siječnja 2021.”;

| (6) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 128., dimoksistrobin, datum se zamjenjuje datumom „31. siječnja 2021.”; |
| --- | --- |

(6)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 128., dimoksistrobin, datum se zamjenjuje datumom „31. siječnja 2021.”;

| (7) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 187., flutolanil, datum se zamjenjuje datumom „28. veljače 2021.”; |
| --- | --- |

(7)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 187., flutolanil, datum se zamjenjuje datumom „28. veljače 2021.”;

| (8) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 188., benfluralin, datum se zamjenjuje datumom „28. veljače 2021.”; |
| --- | --- |

(8)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 188., benfluralin, datum se zamjenjuje datumom „28. veljače 2021.”;

| (9) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 189., fluazinam, datum se zamjenjuje datumom „28. veljače 2021.”; |
| --- | --- |

(9)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 189., fluazinam, datum se zamjenjuje datumom „28. veljače 2021.”;

| (10) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 191., mepikvat, datum se zamjenjuje datumom „28. veljače 2021.”. |
| --- | --- |

(10)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 191., mepikvat, datum se zamjenjuje datumom „28. veljače 2021.”.

---

| 9.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 317/105 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 317/105

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/2095

оd 29. studenoga 2019.

o smanjenju kvote za ribolov lososa koja je na raspolaganju Poljskoj u 2019. zbog prelova u 2018.

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (1), a posebno njezin članak 105. stavke 1., 2. i 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) 2017/1970 (2) Poljskoj je dodijeljena kvota za ribolov lososa u vodama Unije na potpodručjima 22–31 (SAL/3BCD-F) za 2018. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) 2017/1970 (2) Poljskoj je dodijeljena kvota za ribolov lososa u vodama Unije na potpodručjima 22–31 (SAL/3BCD-F) za 2018.

| (2) | Nakon primjene fleksibilnosti iz godine u godinu iz članka 15. stavka 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) ribolovna kvota za 2018. povećana je za 1 369 primjeraka. Povećanje, koje odgovara 10 % dopuštenih iskrcaja za 2017., izračunano je na temelju preostalih neiskorištenih količina nakon podnošenja deklaracija o ulovu. Tijekom inspekcijskih posjeta Poljskoj provedenih 2018. u skladu s Uredbom (EZ) br. 1224/2009 Komisija je uočila netočno i nepotpuno prijavljene podatke o ulovu iz čega je vidljivo da je Poljska svoju kvotu za ribolov lososa u 2017. u vodama Unije na potpodručjima CECAF-a 22–31 bila iscrpila. Fleksibilnost iz 2017. u 2018. na temelju članka 15. stavka 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 neopravdano je dodijeljena te je u skladu s tim odgovarajuće količine potrebno oduzeti od kvote za 2018. |
| --- | --- |

(2)

Nakon primjene fleksibilnosti iz godine u godinu iz članka 15. stavka 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) ribolovna kvota za 2018. povećana je za 1 369 primjeraka. Povećanje, koje odgovara 10 % dopuštenih iskrcaja za 2017., izračunano je na temelju preostalih neiskorištenih količina nakon podnošenja deklaracija o ulovu. Tijekom inspekcijskih posjeta Poljskoj provedenih 2018. u skladu s Uredbom (EZ) br. 1224/2009 Komisija je uočila netočno i nepotpuno prijavljene podatke o ulovu iz čega je vidljivo da je Poljska svoju kvotu za ribolov lososa u 2017. u vodama Unije na potpodručjima CECAF-a 22–31 bila iscrpila. Fleksibilnost iz 2017. u 2018. na temelju članka 15. stavka 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 neopravdano je dodijeljena te je u skladu s tim odgovarajuće količine potrebno oduzeti od kvote za 2018.

| (3) | Usporedbom zabilježenih i prijavljenih podataka tijekom prijavljenih i neprijavljenih izlazaka u ribolov Komisija je u podacima Poljske uočila daljnje nedosljednosti u pogledu ribolova lososa u vodama Unije na potpodručjima CECAF-a 22–31 za 2018. Te nedosljednosti u prijavljivanju sastava ulova potvrđene su tijekom više revizijskih posjeta i posjeta radi provjere koji su provedeni u Poljskoj 2018. i 2019. u skladu s Uredbom (EZ) br. 1224/2009. Izvješća o reviziji propisno su dostavljena te se o njima s Poljskom propisno raspravilo. |
| --- | --- |

(3)

Usporedbom zabilježenih i prijavljenih podataka tijekom prijavljenih i neprijavljenih izlazaka u ribolov Komisija je u podacima Poljske uočila daljnje nedosljednosti u pogledu ribolova lososa u vodama Unije na potpodručjima CECAF-a 22–31 za 2018. Te nedosljednosti u prijavljivanju sastava ulova potvrđene su tijekom više revizijskih posjeta i posjeta radi provjere koji su provedeni u Poljskoj 2018. i 2019. u skladu s Uredbom (EZ) br. 1224/2009. Izvješća o reviziji propisno su dostavljena te se o njima s Poljskom propisno raspravilo.

| (4) | Na temelju prikupljenih dokaza Komisija je utvrdila da je kvota koja je dodijeljena Poljskoj za ribolov lososa u vodama Unije na potpodručjima 22–31 u 2018. na temelju Uredbe Vijeća (EU) 2017/1970 premašena za 2 160 primjeraka lososa. Člankom 105. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 predviđeno je da ako Komisija utvrdi da je država članica premašila ribolovne kvote koje su joj dodijeljene, Komisija smanji buduće ribolovne kvote te države članice. |
| --- | --- |

(4)

Na temelju prikupljenih dokaza Komisija je utvrdila da je kvota koja je dodijeljena Poljskoj za ribolov lososa u vodama Unije na potpodručjima 22–31 u 2018. na temelju Uredbe Vijeća (EU) 2017/1970 premašena za 2 160 primjeraka lososa. Člankom 105. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 predviđeno je da ako Komisija utvrdi da je država članica premašila ribolovne kvote koje su joj dodijeljene, Komisija smanji buduće ribolovne kvote te države članice.

| (5) | Člankom 105. stavcima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 predviđeno je da se ta smanjenja provode u narednoj godini ili narednim godinama primjenom odgovarajućih faktora množenja utvrđenih u toj uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Člankom 105. stavcima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 predviđeno je da se ta smanjenja provode u narednoj godini ili narednim godinama primjenom odgovarajućih faktora množenja utvrđenih u toj uredbi.

| (6) | U skladu s člankom 105. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 trebao bi se primjenjivati faktor množenja od 1,00 jer iznos prelova koji je utvrdila Komisija iznosi manje od 100 tona, |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 105. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 trebao bi se primjenjivati faktor množenja od 1,00 jer iznos prelova koji je utvrdila Komisija iznosi manje od 100 tona,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Kvota za ribolov lososa u vodama Unije na potpodručjima 22–31 koja je Uredbom Vijeća (EU) 2018/1628 (4) dodijeljena Poljskoj smanjuje se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. studenoga 2019.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1970 od 27. listopada 2017. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Baltičkome moru za 2018. te o izmjeni Uredbe (EU) 2017/127 (SL L 281, 31.10.2017., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EU) 2018/1628 od 30. listopada 2018. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Baltičkome moru za 2019. te o izmjeni Uredbe (EU) 2018/120 u pogledu određenih ribolovnih mogućnosti u drugim vodama (SL L 272, 31.10.2018., str. 1.).

4

---

PRILOG

SMANJENJE KVOTE ZA RIBOLOV LOSOSA KOJA JE NA RASPOLAGANJU POLJSKOJ U 2019. ZBOG PRELOVA STOKA

| Država članica | Oznaka vrste | Oznaka područja | Naziv vrste | Naziv područja | Početna kvota za 2018. (količina u kg) | Dopušteni iskrcaj u 2018. (ukupna prilagođena količina u broju primjeraka) (1) | Ukupni ulov u 2018. (količinau broju primjeraka) | Iskorištenost kvote s obzirom na dopušteni iskrcaj | Prelov povezan s dopuštenim iskrcajem (količina u broju primjeraka) | Faktor množenja (3) | Dodatni faktor množenja (4)
  ,
   (5) | Smanjenja koja će se provesti u 2019. (količina u broju primjeraka) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PL | SAL | 3BCD-F | Losos | Vode Unije na potpodručjima CECAF-a 22–31 | 5 729 | 15 739  (2) | 17 899 | 113,72 % | 2 160 | 1,00 | / | 2 160 |

Država članica

Oznaka vrste

Oznaka područja

Naziv vrste

Naziv područja

Početna kvota za 2018. (količina u kg)

Dopušteni iskrcaj u 2018. (ukupna prilagođena količina u broju primjeraka) (1)

Ukupni ulov u 2018. (količinau broju primjeraka)

Iskorištenost kvote s obzirom na dopušteni iskrcaj

Prelov povezan s dopuštenim iskrcajem (količina u broju primjeraka)

Faktor množenja (3)

Dodatni faktor množenja (4)
  ,
   (5)

Smanjenja koja će se provesti u 2019. (količina u broju primjeraka)

PL

SAL

3BCD-F

Losos

Vode Unije na potpodručjima CECAF-a 22–31

5 729

15 739  (2)

17 899

113,72 %

2 160

1,00

/

2 160

---

(1)  Kvote koje su na raspolaganju državi članici na temelju odgovarajućih uredaba o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti nakon uzimanja u obzir razmjena ribolovnih mogućnosti prema članku 16. stavku 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.), prijenosa kvota iz 2017. u 2018. prema članku 4. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96 (SL L 115, 9.5.1996., str. 3.) i članku 15. stavku 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 odnosno preraspodjele i smanjenja ribolovnih mogućnosti prema člancima 37. i 105. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.

(2)  Taj iznos uključuje smanjenje od 1 369 primjeraka lososa, koje odgovara fleksibilnosti iz godine u godinu iz članka 15. stavka 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013, koja je u 2018. neopravdano dodijeljena, a provedeno je nakon što je uočeno da su podaci o ulovu za 2017. netočno ili nepotpuno prijavljeni.

(3)  Kako je utvrđeno u članku 105. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Smanjenje kvota koje odgovara prelovu * 1,00 primjenjuje se u svim slučajevima u kojima prelov iznosi 100 tona ili manje.

(4)  Kako je utvrđeno u članku 105. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1224/2009., uz uvjet da prelov premašuje 10 %.

(5)  Slovo „A” znači da je primijenjen dodatni faktor množenja od 1,5 zbog uzastopnog prelova u 2016., 2017. i 2018. Slovo „C” znači da je primijenjen dodatni faktor množenja od 1,5 jer je stok obuhvaćen višegodišnjim planom.

---

ODLUKE

| 9.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 317/108 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 317/108

---

ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2019/2096

od 28. studenoga 2019.

o imenovanju zapovjednika misije EU-a za vojnu misiju Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2019/948 (EUTM Mali/2/2019)

POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2013/34/ZVSP od 17. siječnja 2013. o vojnoj misiji Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) (1), a posebno njezin članak 5.,

budući da:

| (1) | Na temelju članka 5. stavka 1. Odluke 2013/34/ZVSP Vijeće je ovlastilo Politički i sigurnosni odbor (PSO) za donošenje odluka u pogledu političkog nadzora i strateškog usmjeravanja misije EUTM Mali, uključujući odluke o imenovanju budućih zapovjednika snaga misije EU-a za misiju EUTM Mali. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju članka 5. stavka 1. Odluke 2013/34/ZVSP Vijeće je ovlastilo Politički i sigurnosni odbor (PSO) za donošenje odluka u pogledu političkog nadzora i strateškog usmjeravanja misije EUTM Mali, uključujući odluke o imenovanju budućih zapovjednika snaga misije EU-a za misiju EUTM Mali.

| (2) | PSO je 29. svibnja 2019. donio Odluku (ZVSP) 2019/948 (2) o imenovanju brigadnoga generala Christiana HABERSATTERA zapovjednikom snaga misije EU-a za misiju EUTM Mali. |
| --- | --- |

(2)

PSO je 29. svibnja 2019. donio Odluku (ZVSP) 2019/948 (2) o imenovanju brigadnoga generala Christiana HABERSATTERA zapovjednikom snaga misije EU-a za misiju EUTM Mali.

| (3) | Portugal je 22. listopada 2019. predložio imenovanje brigadnoga generala Joãoa Pedra RATA BOGE DE OLIVEIRE RIBEIRA kako bi naslijedio brigadnoga generala Christiana HABERSATTERA kao zapovjednik snaga misije EU-a za misiju EUTM Mali od 12. prosinca 2019. |
| --- | --- |

(3)

Portugal je 22. listopada 2019. predložio imenovanje brigadnoga generala Joãoa Pedra RATA BOGE DE OLIVEIRE RIBEIRA kako bi naslijedio brigadnoga generala Christiana HABERSATTERA kao zapovjednik snaga misije EU-a za misiju EUTM Mali od 12. prosinca 2019.

| (4) | Vojni odbor EU-a 29. listopada 2019. podržao je tu preporuku. |
| --- | --- |

(4)

Vojni odbor EU-a 29. listopada 2019. podržao je tu preporuku.

| (5) | Trebalo bi donijeti odluku o imenovanju brigadnoga generala Joãoa Pedra RATA BOGE DE OLIVEIRE RIBEIRA zapovjednikom snaga misije EU-a za misiju EUTM Mali od 12. prosinca 2019. |
| --- | --- |

(5)

Trebalo bi donijeti odluku o imenovanju brigadnoga generala Joãoa Pedra RATA BOGE DE OLIVEIRE RIBEIRA zapovjednikom snaga misije EU-a za misiju EUTM Mali od 12. prosinca 2019.

| (6) | Odluku (ZVSP) 2019/948 trebalo bi stoga staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(6)

Odluku (ZVSP) 2019/948 trebalo bi stoga staviti izvan snage.

| (7) | U skladu s člankom 5. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u pripremi i provedbi odluka i djelovanja Unije koji imaju implikacije u području obrane. Stoga Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje, |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 5. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u pripremi i provedbi odluka i djelovanja Unije koji imaju implikacije u području obrane. Stoga Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Brigadni general João Pedro RATO BOGA DE OLIVEIRA RIBEIRO imenuje se zapovjednikom snaga misije EU-a za vojnu misiju Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) od 12. prosinca 2019.

Članak 2.

Odluka (ZVSP) 2019/948 stavlja se izvan snage.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu 12. prosinca 2019.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. studenoga 2019.

Za Politički i sigurnosni odbor

Predsjednica

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  SL L 14, 18.1.2013., str. 19.

1

(2)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2019/948 od 29. svibnja 2019. o imenovanju zapovjednika snaga misije EU-a za vojnu misiju Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2018/1791 (EUTM Mali/1/2019) (SL L 152, 11.6.2019., str. 72.).

2

---

| 9.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 317/110 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 317/110

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2019/2097

od 2. prosinca 2019.

o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Rumunjska

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,

uzimajući u obzir prijedlog rumunjske vlade,

budući da:

| (1) | Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. Odlukom Vijeća (EU) 2017/665 (4)3. travnja 2017. g. Emil BOC zamijenio je g. Gheorghea CATRINOIUA u svojstvu zamjenika člana. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. Odlukom Vijeća (EU) 2017/665 (4)3. travnja 2017. g. Emil BOC zamijenio je g. Gheorghea CATRINOIUA u svojstvu zamjenika člana.

| (2) | Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata g. Gheorghea FALCE. |
| --- | --- |

(2)

Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata g. Gheorghea FALCE.

| (3) | Mjesto zamjenika člana postalo je slobodno imenovanjem g. Emila BOCA članom Odbora regija. |
| --- | --- |

(3)

Mjesto zamjenika člana postalo je slobodno imenovanjem g. Emila BOCA članom Odbora regija.

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeće osobe imenuju se u Odbor regija do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2020.:

| (a) | članom:






  — | g. Emil BOC, Mayor of Cluj-Napoca, |
| --- | --- | --- |

(a)

članom:

—

g. Emil BOC, Mayor of Cluj-Napoca,

i

| (b) | zamjenikom člana:






  — | g. Daniel Ștefan DRĂGULIN, Mayor of Călărași. |
| --- | --- | --- |

(b)

zamjenikom člana:

—

g. Daniel Ștefan DRĂGULIN, Mayor of Călărași.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 2. prosinca 2019.

Za Vijeće

Predsjednica

M. OHISALO

---

(1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/116 od 26. siječnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 20, 27.1.2015., str. 42.).

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/190 od 5. veljače 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 31, 7.2.2015., str. 25.).

2

(3)  Odluka Vijeća (EU) 2015/994 od 23. lipnja 2015. o imenovanju članova i zamjenika članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 159, 25.6.2015., str. 70.).

3

(4)  Odluka Vijeća (EU) 2017/665 od 3. travnja 2017. o imenovanju petorice članova i devetorice zamjenika članova Odbora regija, koje je predložila Rumunjska (SL L 94, 7.4.2017., str. 40.).

4

---

| 9.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 317/111 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 317/111

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2019/2098

оd 28. studenoga 2019.

o privremenim zahtjevima u pogledu zdravlja životinja za pošiljke proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi podrijetlom iz Unije i na povratku u nju nakon što im je zabranjen ulazak u treću zemlju

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 8092)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (1), a posebno njezin članak 8. točku 5. treću alineju,

budući da:

| (1) | Direktivom 2002/99/EZ utvrđuju se opća zdravstvena pravila za životinje kojima se uređuje unošenje iz trećih zemalja u Uniju proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi. Točnije, njome se predviđa da Komisija donese pravila o određenim vrstama unošenja tih proizvoda. Zdravstvena pravila za životinje utvrđena tom direktivom ne utječu na pravila o veterinarskim pregledima utvrđena u Direktivi Vijeća 97/78/EZ (2) i primjenjuju se istodobno s njima. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2002/99/EZ utvrđuju se opća zdravstvena pravila za životinje kojima se uređuje unošenje iz trećih zemalja u Uniju proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi. Točnije, njome se predviđa da Komisija donese pravila o određenim vrstama unošenja tih proizvoda. Zdravstvena pravila za životinje utvrđena tom direktivom ne utječu na pravila o veterinarskim pregledima utvrđena u Direktivi Vijeća 97/78/EZ (2) i primjenjuju se istodobno s njima.

| (2) | Direktivom 97/78/EZ utvrđuju se pravila o organizaciji veterinarskih pregleda pošiljaka proizvoda životinjskog podrijetla koji ulaze u Uniju iz trećih zemalja, uključujući proizvode obuhvaćene područjem primjene Direktive 2002/99/EZ. Člankom 15. Direktive 97/78/EZ propisuje se da države članice pod određenim uvjetima odobravaju ponovni uvoz takvih proizvoda ako ih je odbila treća zemlja. Ti uvjeti uključuju zahtjeve certificiranja te su namijenjeni zaštiti javnog zdravlja i zdravlja životinja. |
| --- | --- |

(2)

Direktivom 97/78/EZ utvrđuju se pravila o organizaciji veterinarskih pregleda pošiljaka proizvoda životinjskog podrijetla koji ulaze u Uniju iz trećih zemalja, uključujući proizvode obuhvaćene područjem primjene Direktive 2002/99/EZ. Člankom 15. Direktive 97/78/EZ propisuje se da države članice pod određenim uvjetima odobravaju ponovni uvoz takvih proizvoda ako ih je odbila treća zemlja. Ti uvjeti uključuju zahtjeve certificiranja te su namijenjeni zaštiti javnog zdravlja i zdravlja životinja.

| (3) | Uredbom (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća (3) Direktiva 97/78/EZ stavljena je izvan snage s učinkom od 14. prosinca 2019. Tom je uredbom uspostavljen novi pravni okvir za službene kontrole i druge službene aktivnosti za provjeru ispravne primjene zakonodavstva Unije koje se odnosi na poljoprivredno-prehrambeni lanac. Njome se, među ostalim, utvrđuju pravila o službenim kontrolama pošiljaka proizvoda životinjskog podrijetla koji ulaze u Uniju, uključujući hranu. Osim toga, Uredbom (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća (4) stavljena je izvan snage Direktiva 2002/99/EZ, s učinkom od 21. travnja 2021. Uredbom (EU) 2016/429 utvrđuju se pravila za sprečavanje bolesti životinja, uključujući pravila za ulazak u Uniju proizvoda životinjskog podrijetla. Pravila utvrđena u tim dvjema uredbama primjenjuju se paralelno, no dok su pravila iz Uredbe (EU) 2017/625 horizontalne prirode, pravila iz Uredbe (EU) 2016/429 više su sektorski usmjerena jer se odnose na zdravlje životinja. |
| --- | --- |

(3)

Uredbom (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća (3) Direktiva 97/78/EZ stavljena je izvan snage s učinkom od 14. prosinca 2019. Tom je uredbom uspostavljen novi pravni okvir za službene kontrole i druge službene aktivnosti za provjeru ispravne primjene zakonodavstva Unije koje se odnosi na poljoprivredno-prehrambeni lanac. Njome se, među ostalim, utvrđuju pravila o službenim kontrolama pošiljaka proizvoda životinjskog podrijetla koji ulaze u Uniju, uključujući hranu. Osim toga, Uredbom (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća (4) stavljena je izvan snage Direktiva 2002/99/EZ, s učinkom od 21. travnja 2021. Uredbom (EU) 2016/429 utvrđuju se pravila za sprečavanje bolesti životinja, uključujući pravila za ulazak u Uniju proizvoda životinjskog podrijetla. Pravila utvrđena u tim dvjema uredbama primjenjuju se paralelno, no dok su pravila iz Uredbe (EU) 2017/625 horizontalne prirode, pravila iz Uredbe (EU) 2016/429 više su sektorski usmjerena jer se odnose na zdravlje životinja.

| (4) | Dopunska pravila sad su utvrđena Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2019/2074 (5) u skladu s Uredbom (EU) 2017/625 za provedbu službenih kontrola pošiljaka životinja i robe podrijetlom iz Unije i na povratku u Uniju nakon što im je zabranjen ulazak u treću zemlju. Cilj je tih dopunskih pravila provjeriti usklađenost vraćenih pošiljaka s, među ostalim, zahtjevima u pogledu zdravlja životinja, pri čemu upućuju na te zahtjeve kako su utvrđeni u Unijinim zdravstvenim pravilima za životinje. Ta se delegirana uredba primjenjuje od 14. prosinca 2019., u skladu s datumom primjene Uredbe (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

(4)

Dopunska pravila sad su utvrđena Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2019/2074 (5) u skladu s Uredbom (EU) 2017/625 za provedbu službenih kontrola pošiljaka životinja i robe podrijetlom iz Unije i na povratku u Uniju nakon što im je zabranjen ulazak u treću zemlju. Cilj je tih dopunskih pravila provjeriti usklađenost vraćenih pošiljaka s, među ostalim, zahtjevima u pogledu zdravlja životinja, pri čemu upućuju na te zahtjeve kako su utvrđeni u Unijinim zdravstvenim pravilima za životinje. Ta se delegirana uredba primjenjuje od 14. prosinca 2019., u skladu s datumom primjene Uredbe (EU) 2017/625.

| (5) | Aktima Komisije za provedbu Direktive 2002/99/EZ trenutačno nisu utvrđeni posebni zahtjevi u pogledu zdravlja životinja za ponovni ulazak u Uniju proizvoda životinjskog podrijetla koji su izvezeni iz Unije i kojima je zabranjen ulazak u treću zemlju. Stoga je potrebno utvrditi posebne zahtjeve u pogledu zdravlja životinja za ponovni ulazak u Uniju pošiljaka proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi koji su izvezeni iz Unije i kojima je zabranjen ulazak u treću zemlju kako bi se osigurala pravna sigurnost u vezi sa zahtjevima u pogledu zdravlja životinja koji se primjenjuju na te pošiljke i ublažili mogući rizici za zdravlje životinja nakon 14. prosinca 2019., odnosno nakon stavljanja izvan snage Direktive 97/78/EZ. |
| --- | --- |

(5)

Aktima Komisije za provedbu Direktive 2002/99/EZ trenutačno nisu utvrđeni posebni zahtjevi u pogledu zdravlja životinja za ponovni ulazak u Uniju proizvoda životinjskog podrijetla koji su izvezeni iz Unije i kojima je zabranjen ulazak u treću zemlju. Stoga je potrebno utvrditi posebne zahtjeve u pogledu zdravlja životinja za ponovni ulazak u Uniju pošiljaka proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi koji su izvezeni iz Unije i kojima je zabranjen ulazak u treću zemlju kako bi se osigurala pravna sigurnost u vezi sa zahtjevima u pogledu zdravlja životinja koji se primjenjuju na te pošiljke i ublažili mogući rizici za zdravlje životinja nakon 14. prosinca 2019., odnosno nakon stavljanja izvan snage Direktive 97/78/EZ.

| (6) | Osobito istovar, skladištenje i ponovni utovar tih proizvoda u trećim zemljama ne bi trebali dovesti do rizika od širenja i unošenja u Uniju patogena određenih bolesti životinja navedenih u Prilogu I. Direktivi 2002/99/EZ. |
| --- | --- |

(6)

Osobito istovar, skladištenje i ponovni utovar tih proizvoda u trećim zemljama ne bi trebali dovesti do rizika od širenja i unošenja u Uniju patogena određenih bolesti životinja navedenih u Prilogu I. Direktivi 2002/99/EZ.

| (7) | Osim izvornih dokumenata koje je izdalo nadležno tijelo države članice izvoza, trebalo bi dopustiti i provjeru podrijetla pošiljaka proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi na temelju elektroničkog ekvivalenta izvornog službenog certifikata podnesenog u sustavu za upravljanje informacijama za službene kontrole iz članka 131. Uredbe (EU) 2017/625 (IMSOC), koji je uspostavljen Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1715 (6). |
| --- | --- |

(7)

Osim izvornih dokumenata koje je izdalo nadležno tijelo države članice izvoza, trebalo bi dopustiti i provjeru podrijetla pošiljaka proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi na temelju elektroničkog ekvivalenta izvornog službenog certifikata podnesenog u sustavu za upravljanje informacijama za službene kontrole iz članka 131. Uredbe (EU) 2017/625 (IMSOC), koji je uspostavljen Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1715 (6).

| (8) | Trebalo bi dopustiti prijevoz pošiljaka proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi koji su vraćeni u Uniju nakon što im je zabranjen ulazak u treću zemlju do mjesta odredišta u Uniji ako je nadležno tijelo mjesta odredišta u Uniji pristalo primiti tu pošiljku. |
| --- | --- |

(8)

Trebalo bi dopustiti prijevoz pošiljaka proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi koji su vraćeni u Uniju nakon što im je zabranjen ulazak u treću zemlju do mjesta odredišta u Uniji ako je nadležno tijelo mjesta odredišta u Uniji pristalo primiti tu pošiljku.

| (9) | Potrebno je osigurati da pošiljke proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi koji se vraćaju u Uniju nakon što im je zabranjen ulazak u treću zemlju stignu na svoje mjesto odredišta u Uniji. Stoga bi se na praćenje prijevoza i prispijeća takvih pošiljaka od granične kontrolne postaje prispijeća u Uniju do objekta na mjestu odredišta trebali primjenjivati postupovni zahtjevi utvrđeni u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/1666 (7). |
| --- | --- |

(9)

Potrebno je osigurati da pošiljke proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi koji se vraćaju u Uniju nakon što im je zabranjen ulazak u treću zemlju stignu na svoje mjesto odredišta u Uniji. Stoga bi se na praćenje prijevoza i prispijeća takvih pošiljaka od granične kontrolne postaje prispijeća u Uniju do objekta na mjestu odredišta trebali primjenjivati postupovni zahtjevi utvrđeni u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/1666 (7).

| (10) | Zahtjevi u pogledu zdravlja životinja utvrđeni ovom Provedbenom odlukom trebali bi se primjenjivati do 21. travnja 2021. jer se od tog datuma primjenjuju Uredba (EU) 2016/429 i Delegirana uredba Komisije o zdravstvenim pravilima za životinje koja se odnose na ulazak u Uniju određenih životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla iz trećih zemalja ili područja te na njihovo kretanje i rukovanje njima nakon ulaska u Uniju. |
| --- | --- |

(10)

Zahtjevi u pogledu zdravlja životinja utvrđeni ovom Provedbenom odlukom trebali bi se primjenjivati do 21. travnja 2021. jer se od tog datuma primjenjuju Uredba (EU) 2016/429 i Delegirana uredba Komisije o zdravstvenim pravilima za životinje koja se odnose na ulazak u Uniju određenih životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla iz trećih zemalja ili područja te na njihovo kretanje i rukovanje njima nakon ulaska u Uniju.

| (11) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(11)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Nadležno tijelo na graničnoj kontrolnoj postaji odobrava ulazak u Uniju pošiljaka proizvoda životinjskog podrijetla, definiranih u članku 2. stavku 4. Direktive Vijeća 2002/99/EZ, podrijetlom iz Unije i na povratku u nju nakon što im je zabranjen ulazak u treću zemlju ako su ispunjeni sljedeći zahtjevi:

| (a) | uz pošiljku je priložen izvorni službeni certifikat ili dokument koji je izdalo nadležno tijelo države članice izvoza ili njegov elektronički ekvivalent podnesen u sustavu za upravljanje informacijama za službene kontrole iz članka 131. Uredbe (EU) 2017/625 (IMSOC), koji je uspostavljen Provedbenom uredbom (EU) 2019/1715, ili njegova ovjerena kopija; |
| --- | --- |

(a)

uz pošiljku je priložen izvorni službeni certifikat ili dokument koji je izdalo nadležno tijelo države članice izvoza ili njegov elektronički ekvivalent podnesen u sustavu za upravljanje informacijama za službene kontrole iz članka 131. Uredbe (EU) 2017/625 (IMSOC), koji je uspostavljen Provedbenom uredbom (EU) 2019/1715, ili njegova ovjerena kopija;

| (b) | uz pošiljku je priložena izjava nadležnog tijela mjesta odredišta u Uniji kojom se potvrđuje da je suglasno primiti pošiljku i u kojoj je navedeno mjesto odredišta za njezin povratak u Uniju; |
| --- | --- |

(b)

uz pošiljku je priložena izjava nadležnog tijela mjesta odredišta u Uniji kojom se potvrđuje da je suglasno primiti pošiljku i u kojoj je navedeno mjesto odredišta za njezin povratak u Uniju;

| (c) | uz pošiljku je priložen jedan od sljedećih dokumenata u kojem se navodi razlog zabrane ulaska u treću zemlju i, prema potrebi, mjesto i datum istovara, skladištenja i ponovnog utovara u trećoj zemlji te sljedeće informacije:






  i. | u slučaju spremnika ili paketa s netaknutom izvornom plombom, izjavu subjekta odgovornog za pošiljku kojom se potvrđuje da je prijevoz obavljen pod uvjetima primjerenima za tu vrstu proizvoda životinjskog podrijetla i da sadržaj pošiljke nije promijenjen tijekom prijevoza; ili |
| --- | --- | --- |

(c)

uz pošiljku je priložen jedan od sljedećih dokumenata u kojem se navodi razlog zabrane ulaska u treću zemlju i, prema potrebi, mjesto i datum istovara, skladištenja i ponovnog utovara u trećoj zemlji te sljedeće informacije:

i.

u slučaju spremnika ili paketa s netaknutom izvornom plombom, izjavu subjekta odgovornog za pošiljku kojom se potvrđuje da je prijevoz obavljen pod uvjetima primjerenima za tu vrstu proizvoda životinjskog podrijetla i da sadržaj pošiljke nije promijenjen tijekom prijevoza; ili

| ii. | službenu izjavu nadležnog tijela ili drugog javnog tijela treće zemlje kojom se potvrđuje da su ispunjeni zahtjevi iz točke (d); |
| --- | --- |

ii.

službenu izjavu nadležnog tijela ili drugog javnog tijela treće zemlje kojom se potvrđuje da su ispunjeni zahtjevi iz točke (d);

| (d) | ako su proizvodi životinjskog podrijetla istovareni u trećoj zemlji, nadležno tijelo ili drugo javno tijelo treće zemlje potvrdilo je da:






  i. | proizvodi životinjskog podrijetla nisu bili podvrgnuti nikakvom drugom rukovanju osim istovara, skladištenja i ponovnog utovara u trećoj zemlji; |
| --- | --- | --- |

(d)

ako su proizvodi životinjskog podrijetla istovareni u trećoj zemlji, nadležno tijelo ili drugo javno tijelo treće zemlje potvrdilo je da:

i.

proizvodi životinjskog podrijetla nisu bili podvrgnuti nikakvom drugom rukovanju osim istovara, skladištenja i ponovnog utovara u trećoj zemlji;

| ii. | tijekom istovara, skladištenja i ponovnog utovara u trećoj zemlji provedene su učinkovite mjere za sprečavanje kontaminacije proizvoda životinjskog podrijetla uzročnicima bolesti koji uzrokuju prenosive bolesti životinja navedene u Prilogu I. Direktivi 2002/99/EZ; |
| --- | --- |

ii.

tijekom istovara, skladištenja i ponovnog utovara u trećoj zemlji provedene su učinkovite mjere za sprečavanje kontaminacije proizvoda životinjskog podrijetla uzročnicima bolesti koji uzrokuju prenosive bolesti životinja navedene u Prilogu I. Direktivi 2002/99/EZ;

| iii. | tijekom istovara, skladištenja i ponovnog utovara u trećoj zemlji nijedno mjesto istovara, skladištenja i ponovnog utovara u trećoj zemlji nije podlijegalo ograničenjima kretanja u vezi sa zdravljem životinja zbog prenosivih bolesti životinja navedenih u Prilogu I. Direktivi 2002/99/EZ. |
| --- | --- |

iii.

tijekom istovara, skladištenja i ponovnog utovara u trećoj zemlji nijedno mjesto istovara, skladištenja i ponovnog utovara u trećoj zemlji nije podlijegalo ograničenjima kretanja u vezi sa zdravljem životinja zbog prenosivih bolesti životinja navedenih u Prilogu I. Direktivi 2002/99/EZ.

2.   Odstupajući od stavka 1. točke (a), u slučajevima kada dokumentaciju iz te odredbe nije izdalo nadležno tijelo države članice izvoza, podrijetlo pošiljke provjerava se na drugi način na temelju dokumentiranih dokaza koje je dostavio subjekt odgovoran za pošiljku.

3.   Nadležno tijelo na graničnoj kontrolnoj postaji prati prijevoz do odredišta i prispijeće na mjesto odredišta pošiljke proizvoda životinjskog podrijetla u skladu s člancima 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/1666.

Članak 2.

Ova Odluka primjenjuje se od 14. prosinca 2019. do 21. travnja 2021.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. studenoga 2019.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

1

(2)  Direktiva Vijeća 97/78/EZ od 18. prosinca 1997. o utvrđivanju načela organizacije veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja (SL L 24, 30.1.1998., str. 9.).

2

(3)  Uredba (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, o izmjeni uredaba (EZ) br. 999/2001, (EZ) br. 396/2005, (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1107/2009, (EU) br. 1151/2012, (EU) br. 652/2014, (EU) 2016/429 i (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća, uredaba Vijeća (EZ) br. 1/2005 i (EZ) br. 1099/2009 i direktiva Vijeća 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ i 2008/120/EZ te o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 854/2004 i (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 89/608/EEZ, 89/662/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ, 96/23/EZ, 96/93/EZ i 97/78/EZ te Odluke Vijeća 92/438/EEZ (Uredba o službenim kontrolama) (SL L 95, 7.4.2017., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (SL L 84, 31.3.2016., str. 1.).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2074 od 23. rujna 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila o posebnim službenim kontrolama pošiljaka određenih životinja i robe podrijetlom iz Unije i na povratku u nju nakon što im je zabranjen ulazak u treću zemlju (SL L 316, 6.12.2019., str. 6.).

5

(6)  Provedbena Uredba Komisije (EU) 2019/1715 оd 30. rujna 2019. o utvrđivanju pravila za funkcioniranje sustava za upravljanje informacijama za službene kontrole i njegovih sistemskih komponenata (Uredba o IMSOC-u) (SL L 261, 14.10.2019., str. 37.).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/1666 оd 24. lipnja 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu uvjeta za praćenje prijevoza pošiljaka određene robe od granične kontrolne postaje prispijeća do objekta u mjestu odredišta u Uniji te za praćenje njihova prispijeća u taj objekt (SL L 255, 4.10.2019., str. 1.).

7

---

Ispravci

| 9.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 317/114 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 317/114

---

Ispravak Direktive (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o sigurnosti željeznica

(Službeni list Europske unije L 138 od 26. svibnja 2016.)

Na stranici 145., Prilog III., u drugom stavku točki 11. trećoj alineji:

umjesto:

| „— | obavljanje zadaća održavanja u skladu s nalozima za održavanje i izdavanje obavijesti o ponovnom stavljanju u promet koja uključuje moguća ograničenja uporabe,”; |
| --- | --- |

„—

obavljanje zadaća održavanja u skladu s nalozima za održavanje i izdavanje obavijesti o ponovnom stavljanju u promet koja uključuje moguća ograničenja uporabe,”;

treba stajati:

| „— | obavljanje zadaća održavanja u skladu s nalozima za održavanje i izdavanje obavijesti o ponovnom stavljanju u promet uključujući moguća ograničenja uporabe,”. |
| --- | --- |

„—

obavljanje zadaća održavanja u skladu s nalozima za održavanje i izdavanje obavijesti o ponovnom stavljanju u promet uključujući moguća ograničenja uporabe,”.

---