# Europeiska unionens L 330/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 330 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången20 december 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 330

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången20 december 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Meddelande om ikraftträdande av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/2178 av den 14 oktober 2019 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1076 i syfte att lägga till Unionen Komorerna i bilaga I | 2 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2179 av den 13 december 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 vad gäller landstilldelningen av tullkvoten för nötkött av hög kvalitet och om undantag från den genomförandeförordningen för kvotåret 2019/2020 | 3 |
| | * | Kommissionens Genomförandeförordning (EU) 2019/2180 av den 16 december 2019 om specifikation av kvalitetsrapporternas närmare form och innehåll enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 (
  1
  ) | 8 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2181 av den 16 december 2019 om specifikation av tekniska aspekter vad gäller detaljer som är gemensamma för flera datauppsättningar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 (
  1
  ) | 16 |
| | * | Kommissionens Genomförandeförordning (EU) 2019/2182 av den 16 december 2019 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Pan Galego/Pan Gallego (SGB) | 42 |
| | * | Kommissionens Genomförandeförordning (EU) 2019/2183 av den 16 december 2019 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Cordero Manchego (SGB) | 43 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2184 av den 16 december 2019 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Riso del Delta del Po (SGB) | 44 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2185 av den 16 december 2019 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Bleu du Vercors-Sassenage (SUB) | 45 |
| | * | Kommissionens Genomförandeförordning (EU) 2019/2186 av den 18 december 2019 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin | 46 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2187 av den 19 december 2019 om fastställande av det högsta stödbeloppet för privat lagring av olivolja inom det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2019/1882 | 48 |
| | | BESLUT |
| | * | Beslut (Gusp) 2019/2188 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 11 december 2019 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens rådgivande uppdrag till stöd för reform av säkerhetssektorn i Irak (EUAM Irak) (EUAM Irak/3/2019) | 50 |
| | * | Beslut (Gusp) 2019/2189 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik
  av den 17 december 2019 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens rådgivande GSFP-uppdrag i Centralafrikanska republiken (EUAM RCA) (EUAM RCA/1/2019) | 51 |
| | * | Europeiska rådets beslut (EU) 2019/2190 av den 19 december 2019 om utnämning av två ledamöter i Europeiska centralbankens direktion | 52 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2019/2191 av den 19 december 2019 till stöd för en global rapporteringsmekanism för olagliga konventionella vapen och ammunition till dessa i syfte att minska risken för avledning och olaglig överföring av dessa (iTrace IV) | 53 |
| | * | Rådets Beslut (Gusp) 2019/2192 av den 19 december 2019 om ändring av beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina | 71 |
| | * | Kommissionens Genomförandebeslut (EU) 2019/2193 av den 17 december 2019 om regler för beräkning, verifiering och rapportering av uppgifter och fastställande av dataformat för Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk eller elektronisk utrustning (WEEE)
  [delgivet med nr C(2019) 8995]

   (
  1
  ) | 72 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2019/2194 av den 29 november 2019 om behörighet att företräda ECB (ECB/2019/33) | 86 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2019/2195 av den 5 december 2019 om ändring av beslut ECB/2010/14 om äkthets- och kvalitetskontroll samt återcirkulering av eurosedlar (ECB/2019/39) | 91 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Meddelande om ikraftträdande av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/2178 av den 14 oktober 2019 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1076 i syfte att lägga till Unionen Komorerna i bilaga I

2

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2179 av den 13 december 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 vad gäller landstilldelningen av tullkvoten för nötkött av hög kvalitet och om undantag från den genomförandeförordningen för kvotåret 2019/2020

3

*

Kommissionens Genomförandeförordning (EU) 2019/2180 av den 16 december 2019 om specifikation av kvalitetsrapporternas närmare form och innehåll enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 (
  1
  )

1

8

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2181 av den 16 december 2019 om specifikation av tekniska aspekter vad gäller detaljer som är gemensamma för flera datauppsättningar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 (
  1
  )

1

16

*

Kommissionens Genomförandeförordning (EU) 2019/2182 av den 16 december 2019 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Pan Galego/Pan Gallego (SGB)

42

*

Kommissionens Genomförandeförordning (EU) 2019/2183 av den 16 december 2019 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Cordero Manchego (SGB)

43

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2184 av den 16 december 2019 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Riso del Delta del Po (SGB)

44

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2185 av den 16 december 2019 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Bleu du Vercors-Sassenage (SUB)

45

*

Kommissionens Genomförandeförordning (EU) 2019/2186 av den 18 december 2019 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

46

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2187 av den 19 december 2019 om fastställande av det högsta stödbeloppet för privat lagring av olivolja inom det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2019/1882

48

BESLUT

*

Beslut (Gusp) 2019/2188 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 11 december 2019 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens rådgivande uppdrag till stöd för reform av säkerhetssektorn i Irak (EUAM Irak) (EUAM Irak/3/2019)

50

*

Beslut (Gusp) 2019/2189 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik
  av den 17 december 2019 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens rådgivande GSFP-uppdrag i Centralafrikanska republiken (EUAM RCA) (EUAM RCA/1/2019)

Beslut (Gusp) 2019/2189 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik

51

*

Europeiska rådets beslut (EU) 2019/2190 av den 19 december 2019 om utnämning av två ledamöter i Europeiska centralbankens direktion

52

*

Rådets beslut (Gusp) 2019/2191 av den 19 december 2019 till stöd för en global rapporteringsmekanism för olagliga konventionella vapen och ammunition till dessa i syfte att minska risken för avledning och olaglig överföring av dessa (iTrace IV)

53

*

Rådets Beslut (Gusp) 2019/2192 av den 19 december 2019 om ändring av beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina

71

*

Kommissionens Genomförandebeslut (EU) 2019/2193 av den 17 december 2019 om regler för beräkning, verifiering och rapportering av uppgifter och fastställande av dataformat för Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk eller elektronisk utrustning (WEEE)
  [delgivet med nr C(2019) 8995]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2019) 8995]

1

72

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2019/2194 av den 29 november 2019 om behörighet att företräda ECB (ECB/2019/33)

86

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2019/2195 av den 5 december 2019 om ändring av beslut ECB/2010/14 om äkthets- och kvalitetskontroll samt återcirkulering av eurosedlar (ECB/2019/39)

91

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2019/2117 av den 29 november 2019 om ändring av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem ( EUT L 320, 11.12.2019 ) | 104 |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1147 av den 10 augusti 2018 om fastställande av BAT-slutsatser för avfallsbehandling, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU ( EUT L 208, 17.8.2018 ) | 105 |
| | * | Rättelse till Europeiska centralbankens beslut (EU) 2019/2158 av den 5 december 2019 om metoder och förfaranden för att bestämma och insamla uppgifter avseende avgiftsfaktorer som används för att beräkna de årliga tillsynsavgifterna (ECB/2019/38) ( EUT L 327, 17.12.2019 ) | 106 |
| | * | Rättelse till Europeiska centralbankens förordning (EU) 2019/2155 av den 5 december 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1163/2014 om tillsynsavgifter (ECB/2019/37) ( EUT L 327, 17.12.2019 ) | 107 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2019/2117 av den 29 november 2019 om ändring av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem ( EUT L 320, 11.12.2019 )

( EUT L 320, 11.12.2019 )

104

*

Rättelse till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1147 av den 10 augusti 2018 om fastställande av BAT-slutsatser för avfallsbehandling, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU ( EUT L 208, 17.8.2018 )

( EUT L 208, 17.8.2018 )

105

*

Rättelse till Europeiska centralbankens beslut (EU) 2019/2158 av den 5 december 2019 om metoder och förfaranden för att bestämma och insamla uppgifter avseende avgiftsfaktorer som används för att beräkna de årliga tillsynsavgifterna (ECB/2019/38) ( EUT L 327, 17.12.2019 )

( EUT L 327, 17.12.2019 )

106

*

Rättelse till Europeiska centralbankens förordning (EU) 2019/2155 av den 5 december 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1163/2014 om tillsynsavgifter (ECB/2019/37) ( EUT L 327, 17.12.2019 )

( EUT L 327, 17.12.2019 )

107

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/1

---

Meddelande om ikraftträdande av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser

Avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser (1) träder i kraft den 1 januari 2020, sedan det förfarande som föreskrivs i artikel 21.4 i avtalet avslutats den 6 december 2019.

1

---

(1)  
  EUT L 322, 7.12.2017, s. 3.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/2

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2019/2178

av den 14 oktober 2019

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1076 i syfte att lägga till Unionen Komorerna i bilaga I

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1076 av den 8 juni 2016 om tillämpning av de ordningar som ska tillämpas på produkter med ursprung i vissa stater som ingår i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) enligt avtal om att sluta ekonomiska partnerskapsavtal eller som leder till att sådana partnerskapsavtal sluts (1), särskilt artikel 2.2, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EU) 2016/1076 förtecknas de länder på vilka de ordningar för marknadstillträde som föreskrivs i den förordningen är tillämpliga. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EU) 2016/1076 förtecknas de länder på vilka de ordningar för marknadstillträde som föreskrivs i den förordningen är tillämpliga.

| (2) | Interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (nedan kallat interimsavtalet) (2) har tillämpats provisoriskt sedan den 14 maj 2012 för fyra (Madagaskar, Mauritius, Seychellerna och Zimbabwe) av sex stater i östra och södra Afrika som undertecknat och ratificerat avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (nedan kallat interimsavtalet) (2) har tillämpats provisoriskt sedan den 14 maj 2012 för fyra (Madagaskar, Mauritius, Seychellerna och Zimbabwe) av sex stater i östra och södra Afrika som undertecknat och ratificerat avtalet.

| (3) | Den 7 februari 2019 deponerade Unionen Komorerna (nedan kallad Komorerna) ratifikationsinstrumentet för interimsavtalet. Interimsavtalet är i enlighet med detta provisoriskt tillämpligt mellan unionen och Komorerna från och med den dagen. |
| --- | --- |

(3)

Den 7 februari 2019 deponerade Unionen Komorerna (nedan kallad Komorerna) ratifikationsinstrumentet för interimsavtalet. Interimsavtalet är i enlighet med detta provisoriskt tillämpligt mellan unionen och Komorerna från och med den dagen.

| (4) | Komorerna bör därför läggas till i bilaga I. |
| --- | --- |

(4)

Komorerna bör därför läggas till i bilaga I.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga I till förordning (EU) 2016/1076 ska följande läggas till efter orden ”REPUBLIKEN KENYA”:

”UNIONEN KOMORERNA”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 oktober 2019.

På kommissionens vägnar

Ordförande

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUT L 185, 8.7.2016, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 111, 24.4.2012, s. 2.

2

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/2179

av den 13 december 2019

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 vad gäller landstilldelningen av tullkvoten för nötkött av hög kvalitet och om undantag från den genomförandeförordningen för kvotåret 2019/2020

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 187, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 (2) fastställs regler för förvaltningen av en autonom tullkvot för import av nötkött av hög kvalitet som öppnades genom rådets förordning (EG) nr 617/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 (2) fastställs regler för förvaltningen av en autonom tullkvot för import av nötkött av hög kvalitet som öppnades genom rådets förordning (EG) nr 617/2009 (3).

| (2) | Europeiska unionen och Amerikas förenta stater ingick ett avtal om landstilldelningen av tullkvoten för nötkött av hög kvalitet i enlighet med förordning (EG) nr 617/2009 (nedan kallad avtalet) den 5 december 2019 (4). Alla betydande leverantörer som omfattas av tullkvoten var överens om den landstilldelning som anges i avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska unionen och Amerikas förenta stater ingick ett avtal om landstilldelningen av tullkvoten för nötkött av hög kvalitet i enlighet med förordning (EG) nr 617/2009 (nedan kallad avtalet) den 5 december 2019 (4). Alla betydande leverantörer som omfattas av tullkvoten var överens om den landstilldelning som anges i avtalet.

| (3) | I artikel 2.3 i genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 anges regler för hur outnyttjade delar av uttagen ur delkvoterna ska läggas till efterföljande kvartalsvisa delkvoter. Enligt avtalet bör alla outnyttjade kvantiteter från de delperioder under kvotåret som föregår den första dagen på det första året av avtalets genomförandeperiod läggas till de tillgängliga kvantiteterna för den första delperioden av genomförandeperiodens första år i proportion till andelarna av tullkvotens totala volym. Följaktligen bör ett undantag från artikel 2.3 i genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 föreskrivas för fördelningen av outnyttjade kvantiteter från de delperioder som föregår den första dagen på det första året av avtalets genomförandeperiod. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 2.3 i genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 anges regler för hur outnyttjade delar av uttagen ur delkvoterna ska läggas till efterföljande kvartalsvisa delkvoter. Enligt avtalet bör alla outnyttjade kvantiteter från de delperioder under kvotåret som föregår den första dagen på det första året av avtalets genomförandeperiod läggas till de tillgängliga kvantiteterna för den första delperioden av genomförandeperiodens första år i proportion till andelarna av tullkvotens totala volym. Följaktligen bör ett undantag från artikel 2.3 i genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 föreskrivas för fördelningen av outnyttjade kvantiteter från de delperioder som föregår den första dagen på det första året av avtalets genomförandeperiod.

| (4) | Det är därför nödvändigt att ändra genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 med hänsyn till avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Det är därför nödvändigt att ändra genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 med hänsyn till avtalet.

| (5) | Enligt artikel 2 i genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 ska tullkvoten förvaltas i enlighet med artiklarna 308a, 308b och 308c.1 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (5). Förordning (EEG) nr 2454/93 upphävdes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/481 (6) med verkan från och med den 1 maj 2016. Av tydlighetsskäl bör hänvisningar till förordning (EEG) nr 2454/93 ersättas med hänvisningar till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (7). |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 2 i genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 ska tullkvoten förvaltas i enlighet med artiklarna 308a, 308b och 308c.1 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (5). Förordning (EEG) nr 2454/93 upphävdes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/481 (6) med verkan från och med den 1 maj 2016. Av tydlighetsskäl bör hänvisningar till förordning (EEG) nr 2454/93 ersättas med hänvisningar till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (7).

| (6) | Genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Denna förordning bör tillämpas från och med dagen för avtalets ikraftträdande. Denna förordning bör därför träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(7)

Denna förordning bör tillämpas från och med dagen för avtalets ikraftträdande. Denna förordning bör därför träda i kraft så snart som möjligt.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 481/2012

Genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   I denna förordning fastställs regler för förvaltning av årliga unionstullkvoter för nötkött av hög kvalitet i enlighet med förordning (EG) nr 617/2009 (nedan kallad tullkvoten). Tullkvotperioden, ursprungslandet, volymen och tullen anges i bilaga I till denna förordning.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   I denna förordning fastställs regler för förvaltning av årliga unionstullkvoter för nötkött av hög kvalitet i enlighet med förordning (EG) nr 617/2009 (nedan kallad tullkvoten). Tullkvotperioden, ursprungslandet, volymen och tullen anges i bilaga I till denna förordning.”

| 2. | I artikel 2 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

  ”1.   Tullkvoten ska förvaltas enligt principen ’först till kvarn’ i enlighet med artiklarna 49–52 och 53.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447  (*1). Det ska inte krävas någon importlicens.


  2.   Tullkvoten ska förvaltas som huvudkvot med en volym på 45 000 ton enligt löpnummer 09.2201 med






  a) | fyra kvartalsvisa delkvoter enligt löpnummer 09.2202, |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 2 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

”1.   Tullkvoten ska förvaltas enligt principen ’först till kvarn’ i enlighet med artiklarna 49–52 och 53.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447  (*1). Det ska inte krävas någon importlicens.

2.   Tullkvoten ska förvaltas som huvudkvot med en volym på 45 000 ton enligt löpnummer 09.2201 med

a)

fyra kvartalsvisa delkvoter enligt löpnummer 09.2202,

| b) | två kvartalsvisa delkvoter enligt löpnummer 09.2203 under perioden 1 januari–30 juni 2020 och |
| --- | --- |

b)

två kvartalsvisa delkvoter enligt löpnummer 09.2203 under perioden 1 januari–30 juni 2020 och

| c) | fyra kvartalsvisa delkvoter enligt löpnummer 09.2203 från och med den 1 juli 2020. |
| --- | --- |

c)

fyra kvartalsvisa delkvoter enligt löpnummer 09.2203 från och med den 1 juli 2020.

Användning av tullkvoten får bara beviljas efter ansökan om löpnumren 09.2202 och 09.2203 med hänvisning till delkvoterna.

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343 29.12.2015, s. 558).”
  "

*1

| 3. | Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

3.

Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Undantag från genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 för kvotåret 2019/2020

Genom undantag från artikel 2.3 i genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 ska de delar som är outnyttjade den 31 december 2019 läggas till kvantiteterna för de kvartalsvisa delkvoter som startar den 1 januari 2020 enligt följande proportioner:

| a) | Till kvot 09.2202: 58,89 %. |
| --- | --- |

a)

Till kvot 09.2202: 58,89 %.

| b) | Till kvot 09.2203: 41,11 %. |
| --- | --- |

b)

Till kvot 09.2203: 41,11 %.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 december 2019.

På kommissionens vägnar

Ordförande

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 481/2012 av den 7 juni 2012 om regler för förvaltningen av en tullkvot för nötkött av hög kvalitet (EUT L 148, 8.6.2012, s. 9).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 617/2009 av den 13 juli 2009 om öppnande av en autonom tullkvot för import av nötkött av hög kvalitet (EUT L 182, 15.7.2009, s. 1).

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2019/2073 av den 5 december 2019 om ingående av avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om tilldelning till Förenta staterna av en andel av den tullkvot för nötkött av hög kvalitet som avses i det ändrade samförståndsavtalet om import av nötkött från djur som inte behandlats med vissa tillväxtbefrämjande hormoner och Förenta Staternas tillämpning av höjda avgifter för vissa produkter från Europeiska unionen (2014) (EUT L 316, 6.12.2019, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/481 av den 1 april 2016 om upphävande av kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EUT L 87, 2.4.2016, s. 24).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343 29.12.2015, s. 558).

7

---

BILAGA

‘BILAGA I

Tullkvot för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet

| KN-nummer | Varubeskrivning | Tullkvotperioder och delperioder | Land | Tullsats inom kvoten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alla länder | Förenta staterna | Andra länder |
| Löpnummer |
| 09.2202 | 09.2203 | 09.2202 |
| Tullkvotsvolym
  (nettovikt i ton) |
| ex 0201
  ex 0202
  ex 0206 10 95
  ex 0206 29 91 | Kött av nötkreatur och andra oxdjur, färskt, kylt eller fryst som uppfyller kraven i bilaga II | 1 juli 2019–30 juni 2020 | Noll’ |
| 1 juli–30 september | 11 250 | — | — |
| 1 oktober–31 december | 11 250 | — | — |
| 1 januari–31 mars | — | 4 625 | 6 625 |
| 1 april–30 juni | — | 4 625 | 6 625 |
| 1 juli 2020–30 juni 2021 |
| 1 juli–30 september | — | 4 625 | 6 625 |
| 1 oktober–31 december | — | 4 625 | 6 625 |
| 1 januari–31 mars | — | 5 750 | 5 500 |
| 1 april–30 juni | — | 5 750 | 5 500 |
| 1 juli 2021–30 juni 2022 |
| 1 juli–30 september | — | 5 750 | 5 500 |
| 1 oktober–31 december | — | 5 750 | 5 500 |
| 1 januari–31 mars | — | 6 350 | 4 900 |
| 1 april–30 juni | — | 6 350 | 4 900 |
| 1 juli 2022–30 juni 2023 |
| 1 juli–30 september | — | 6 350 | 4 900 |
| 1 oktober–31 december | — | 6 350 | 4 900 |
| 1 januari–31 mars | — | 6 950 | 4 300 |
| 1 april–30 juni | — | 6 950 | 4 300 |
| 1 juli 2023–30 juni 2024 |
| 1 juli–30 september | — | 6 950 | 4 300 |
| 1 oktober–31 december | — | 6 950 | 4 300 |
| 1 januari–31 mars | — | 7 550 | 3 700 |
| 1 april–30 juni | — | 7 550 | 3 700 |
| 1 juli 2024–30 juni 2025 |
| 1 juli–30 september | — | 7 550 | 3 700 |
| 1 oktober–31 december | — | 7 550 | 3 700 |
| 1 januari–31 mars | — | 8 150 | 3 100 |
| 1 april–30 juni | — | 8 150 | 3 100 |
| 1 juli 2025–30 juni 2026 |
| 1 juli–30 september | — | 8 150 | 3 100 |
| 1 oktober–31 december | — | 8 150 | 3 100 |
| 1 januari–31 mars | — | 8 750 | 2 500 |
| 1 april–30 juni | — | 8 750 | 2 500 |
| Från och med den 1 juli 2026 |
| 1 juli–30 september | — | 8 750 | 2 500 |
| 1 oktober–31 december | — | 8 750 | 2 500 |
| 1 januari–31 mars | — | 8 750 | 2 500 |
| 1 april–30 juni | — | 8 750 | 2 500 |

KN-nummer

Varubeskrivning

Tullkvotperioder och delperioder

Land

Tullsats inom kvoten

Alla länder

Förenta staterna

Andra länder

Löpnummer

09.2202

09.2203

09.2202

Tullkvotsvolym

(nettovikt i ton)

ex 0201

ex 0202

ex 0206 10 95

ex 0206 29 91

Kött av nötkreatur och andra oxdjur, färskt, kylt eller fryst som uppfyller kraven i bilaga II

1 juli 2019–30 juni 2020

Noll’

1 juli–30 september

11 250

—

—

1 oktober–31 december

11 250

—

—

1 januari–31 mars

—

4 625

6 625

1 april–30 juni

—

4 625

6 625

1 juli 2020–30 juni 2021

1 juli–30 september

—

4 625

6 625

1 oktober–31 december

—

4 625

6 625

1 januari–31 mars

—

5 750

5 500

1 april–30 juni

—

5 750

5 500

1 juli 2021–30 juni 2022

1 juli–30 september

—

5 750

5 500

1 oktober–31 december

—

5 750

5 500

1 januari–31 mars

—

6 350

4 900

1 april–30 juni

—

6 350

4 900

1 juli 2022–30 juni 2023

1 juli–30 september

—

6 350

4 900

1 oktober–31 december

—

6 350

4 900

1 januari–31 mars

—

6 950

4 300

1 april–30 juni

—

6 950

4 300

1 juli 2023–30 juni 2024

1 juli–30 september

—

6 950

4 300

1 oktober–31 december

—

6 950

4 300

1 januari–31 mars

—

7 550

3 700

1 april–30 juni

—

7 550

3 700

1 juli 2024–30 juni 2025

1 juli–30 september

—

7 550

3 700

1 oktober–31 december

—

7 550

3 700

1 januari–31 mars

—

8 150

3 100

1 april–30 juni

—

8 150

3 100

1 juli 2025–30 juni 2026

1 juli–30 september

—

8 150

3 100

1 oktober–31 december

—

8 150

3 100

1 januari–31 mars

—

8 750

2 500

1 april–30 juni

—

8 750

2 500

Från och med den 1 juli 2026

1 juli–30 september

—

8 750

2 500

1 oktober–31 december

—

8 750

2 500

1 januari–31 mars

—

8 750

2 500

1 april–30 juni

—

8 750

2 500

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/8

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/2180

av den 16 december 2019

om specifikation av kvalitetsrapporternas närmare form och innehåll enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 av den 10 oktober 2019 om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 808/2004, (EG) nr 452/2008 och (EG) nr 1338/2008 samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 och rådets förordning (EG) nr 577/98 (1), särskilt artikel 13.6, och

av följande skäl:

| (1) | Kvalitetsrapporternas närmare form och innehåll, däribland angivande av metod för bedömning av efterlevnad av precisionskrav bör fastställas av kommissionen när det gäller de uppgifter som ska överföras till Eurostat av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(1)

Kvalitetsrapporternas närmare form och innehåll, däribland angivande av metod för bedömning av efterlevnad av precisionskrav bör fastställas av kommissionen när det gäller de uppgifter som ska överföras till Eurostat av medlemsstaterna.

| (2) | De åtgärder som fastställs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(2)

De åtgärder som fastställs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs kvalitetsrapporternas närmare form och det föreskrivna innehållet, vilket inbegriper en beskrivning av metoden för bedömning av efterlevnad av precisionskraven, avseende de uppgifter som medlemsstaterna är skyldiga att överföra till kommissionen (Eurostat) enligt förordning (EU) 2019/1700.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| (1) | indirekt intervju: en intervju med någon annan än den person från vilken information efterfrågas, enligt särskilda regler som fastställs för varje undersökning och som anger i vilka fall indirekta intervjuer kan godtas. |
| --- | --- |

(1)

indirekt intervju: en intervju med någon annan än den person från vilken information efterfrågas, enligt särskilda regler som fastställs för varje undersökning och som anger i vilka fall indirekta intervjuer kan godtas.

indirekt intervju

| (2) | bortfall: att det inte har gått att samla in uppgifter för alla datafält i frågeformuläret eller från alla populationsenheter som en uppgiftsinsamling avser, eller bådadera, dvs.






  (a) | objektsbortfall: en typ av bortfall som sker när inga uppgifter samlas in om en populationsenhet som en uppgiftsinsamling avser, |
| --- | --- | --- |

(2)

bortfall: att det inte har gått att samla in uppgifter för alla datafält i frågeformuläret eller från alla populationsenheter som en uppgiftsinsamling avser, eller bådadera, dvs.

bortfall

(a)

objektsbortfall: en typ av bortfall som sker när inga uppgifter samlas in om en populationsenhet som en uppgiftsinsamling avser,

objektsbortfall

| (b) | partiellt bortfall: en typ av bortfall som sker när inga uppgifter samlas in om en undersökningsvariabel med avseende på en viss populationsenhet. |
| --- | --- |

(b)

partiellt bortfall: en typ av bortfall som sker när inga uppgifter samlas in om en undersökningsvariabel med avseende på en viss populationsenhet.

partiellt bortfall

| (3) | urvalsfel: del av skillnaden mellan ett populationsvärde och en skattning av värdet utifrån ett slumpmässigt urval, till följd av att endast en delmängd av populationen räknas. |
| --- | --- |

(3)

urvalsfel: del av skillnaden mellan ett populationsvärde och en skattning av värdet utifrån ett slumpmässigt urval, till följd av att endast en delmängd av populationen räknas.

urvalsfel

| (4) | icke-urvalsfel: fel i undersökningsskattningar som inte är hänförliga till urvalsfluktuationer. |
| --- | --- |

(4)

icke-urvalsfel: fel i undersökningsskattningar som inte är hänförliga till urvalsfluktuationer.

icke-urvalsfel

| (5) | substitution: när det gäller uppgiftslämnare att en enhet som ursprungligen ingick i ett urval ersätts av en annan enhet, vilket inbegriper ersättningar inom eller mellan hushåll. |
| --- | --- |

(5)

substitution: när det gäller uppgiftslämnare att en enhet som ursprungligen ingick i ett urval ersätts av en annan enhet, vilket inbegriper ersättningar inom eller mellan hushåll.

substitution

| (6) | enheter som ska undersökas: den del av populationsenheterna som valts från urvalsramen som ingår i målpopulationen. |
| --- | --- |

(6)

enheter som ska undersökas: den del av populationsenheterna som valts från urvalsramen som ingår i målpopulationen.

enheter som ska undersökas

| (7) | enheter som inte ska undersökas: enheter i urvalet som inte ingår i målpopulationen. |
| --- | --- |

(7)

enheter som inte ska undersökas: enheter i urvalet som inte ingår i målpopulationen.

enheter som inte ska undersökas

| (8) | nettourval, även kallat uppnått urval: den del av populationsenheterna (inbegripet substitutionsenheter) som valts från urvalsramen, från vilka tillräckligt med information har inhämtats för att enheten ska kunna ingå i undersökningsskattningarna. |
| --- | --- |

(8)

nettourval, även kallat uppnått urval: den del av populationsenheterna (inbegripet substitutionsenheter) som valts från urvalsramen, från vilka tillräckligt med information har inhämtats för att enheten ska kunna ingå i undersökningsskattningarna.

nettourval

uppnått urval

| (9) | bruttourval, även kallat ursprungligt urval: den del av populationsenheterna som ursprungligen valdes från urvalsramen. Bruttourvalet utgörs av de enheter som ska undersökas (nettourvalet och bortfallsenheter) och de enheter som inte ska undersökas, |
| --- | --- |

(9)

bruttourval, även kallat ursprungligt urval: den del av populationsenheterna som ursprungligen valdes från urvalsramen. Bruttourvalet utgörs av de enheter som ska undersökas (nettourvalet och bortfallsenheter) och de enheter som inte ska undersökas,

bruttourval

ursprungligt urval

| (10) | imputering: ett förfarande för att ta fram ett värde för ett visst datafält om det inte finns något svar tillgängligt. |
| --- | --- |

(10)

imputering: ett förfarande för att ta fram ett värde för ett visst datafält om det inte finns något svar tillgängligt.

imputering

Artikel 3

Kvalitetsrapporter

Kvalitetsrapporter ska innehålla kvalitetsrelaterade uppgifter och metadata i enlighet med de kvalitetskriterier och statistiska begrepp som anges i bilagan. Dessa rapporter ska också ta upp varje fall där tillämpliga kvalitetskriterier inte har uppfyllts eller statistiska begrepp inte har använts korrekt, eller bådadera.

Artikel 4

Beskrivning av metoder för bedömning av efterlevnaden av precisionskrav

Kommissionen (Eurostat) ska bedöma i vilken utsträckning de uppgifter som medlemsstaterna överför enligt bilaga II till förordning (EU) 2019/1700 uppfyller precisionskraven. Om kommissionen (Eurostat) upptäcker att precisionskraven inte har efterlevts ska denna bristande efterlevnad bedömas utifrån

| — | dess omfattning och frekvens samt effekten detta har på kvaliteten på nyckeltal, särskilt deras jämförbarhet, |
| --- | --- |

—

dess omfattning och frekvens samt effekten detta har på kvaliteten på nyckeltal, särskilt deras jämförbarhet,

| — | om den kan åtgärdas snabbt och om medlemsstaterna gör de nödvändiga korrigeringarna på ett ändamålsenligt sätt, |
| --- | --- |

—

om den kan åtgärdas snabbt och om medlemsstaterna gör de nödvändiga korrigeringarna på ett ändamålsenligt sätt,

| — | om den kan åtgärdas indirekt, i synnerhet genom skattningsmetoder, och om medlemsstaterna vidtar lämpliga åtgärder mot den, |
| --- | --- |

—

om den kan åtgärdas indirekt, i synnerhet genom skattningsmetoder, och om medlemsstaterna vidtar lämpliga åtgärder mot den,

| — | i vilken utsträckning medlemsstaterna utövar kontroll över bristande efterlevnad, som kan bero på skäl som ligger utanför deras kontroll, |
| --- | --- |

—

i vilken utsträckning medlemsstaterna utövar kontroll över bristande efterlevnad, som kan bero på skäl som ligger utanför deras kontroll,

| — | i vilken utsträckning den bristande efterlevnaden fortgår under flera på varandra följande uppgiftsinsamlingar, |
| --- | --- |

—

i vilken utsträckning den bristande efterlevnaden fortgår under flera på varandra följande uppgiftsinsamlingar,

| — | om det finns en plan för korrigerande åtgärder som har godkänts av kommissionen och om den är genomförd på ett ändamålsenligt sätt. I bedömningen av en sådan plan kommer hänsyn att tas till hur lång tid som krävs för att åtgärda den bristande efterlevnaden, i synnerhet när det handlar om insamling av paneldata. |
| --- | --- |

—

om det finns en plan för korrigerande åtgärder som har godkänts av kommissionen och om den är genomförd på ett ändamålsenligt sätt. I bedömningen av en sådan plan kommer hänsyn att tas till hur lång tid som krävs för att åtgärda den bristande efterlevnaden, i synnerhet när det handlar om insamling av paneldata.

Artikel 5

Tekniska standarder för överföring av kvalitetsrapporter

1.   I syfte att stödja kvalitetsstyrning och processdokumentation ska kvalitetsrapporter överföras i enlighet med de tekniska standarder som fastställs av kommissionen (Eurostat).

2.   I syfte att tillåta elektronisk hämtning av uppgifter ska kvalitetsrapporter skickas till kommissionen (Eurostat) via den centrala dataportalen.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2019.

På kommissionens vägnar

Ordförande

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUT L 261 I, 14.10.2019, s. 1.

1

---

BILAGA

Kvalitetskriterier och statistiska begrepp

Kvalitetsrapporten bör innehålla kvalitetsrelaterade uppgifter och metadata enligt följande kvalitetskriterier och statistiska begrepp.

Om ett visst statistiskt begrepp inte är relevant för en statistisk beräkning, bör begreppet ändå vara kvar i kvalitetsrapporten, tillsammans med orden Ej tillämpligt.

1.   KONTAKT

Kontaktpunkter (individer eller organisationer) för data eller metadata, inbegripet kontaktuppgifter.

2.   STATISTISK PRESENTATION

Beskrivning av de offentliggjorda uppgifterna, som kan visas för användare i form av tabeller, diagram eller kartor.

2.1   Databeskrivning

Beskrivning av datauppsättningens huvudsakliga karakteristika.

2.2   Klassificeringssystem

I tillämpliga fall, förteckningen av klassifikationer och uppdelningar som används i uppgifterna samt eventuella avvikelser från europeiska statistiska standarder eller internationella standarder.

2.3   Sektorstäckning

Beskrivning av de huvudteman som datauppsättningen omfattar.

2.4   Statistiska begrepp och definitioner, däribland referensperiod

Förteckningen över alla variabler som avviker från standarddefinitionen, med angivande av de nationella begrepp som används och eventuella skillnader mellan nationella begrepp och motsvarande uppgiftsinsamlingar.

2.5   Statistiska enheter

Beskrivning av observationsenheterna.

2.6   Statistisk population

Beskrivning av den statistiska målpopulation eller de statistiska målpopulationer som datauppsättningen avser, dvs. den population om vilken uppgifter samlas in.

2.6.1   Population eller populationer som inte omfattas

Information om eventuella delpopulationer som inte omfattas av uppgiftsinsamlingen (t.ex. hemlösa eller personer som bor på institutioner), inbegripet beskrivning av sådan population och den bästa kvantitativa skattningen av den.

2.7   Referensområde

Beskrivning av det geografiska område som den undersökta statistiska företeelsen avser: det geografiska område som omfattas och en förteckning över alla regioner som inte omfattas.

2.8   Tidstäckning

De tidsperioder eller tidpunkter som observationen avser.

3.   STATISTISK BEARBETNING

Behandling av uppgifter för att ta fram nya uppgifter i enlighet med en given uppsättning regler.

3.1   Källdata

Beskrivning av källan för de obearbetade statistiska uppgifterna (t.ex. intervjuer, administrativa uppgifter, eventuella andra källor). Om administrativa register används bör de beskrivas tydligt (källa, huvudsyfte, möjliga brister osv.)

3.1.1   Urvalsram

Beskrivning av de metoder som används för att inhämta eller skapa urvalsramen

3.1.2   Urvalsdesign

Beskrivning av följande aspekter:

| — | Typ av urvalsdesign (stratifierat urval, flerstegsurval, klusterurval, ettstegsurval, tvåstegsurval). |
| --- | --- |

—

Typ av urvalsdesign (stratifierat urval, flerstegsurval, klusterurval, ettstegsurval, tvåstegsurval).

| — | Kriterier för stratifiering och delstratifiering. |
| --- | --- |

—

Kriterier för stratifiering och delstratifiering.

| — | Urvalsstorlek. |
| --- | --- |

—

Urvalsstorlek.

3.2   Frekvens för uppgiftsinsamling

Information om frekvensen för insamling av en datauppsättning.

3.3   Uppgiftsinsamling

Beskrivning av de metoder som används för att samla in uppgifter (personlig intervju, webbintervju, telefonintervju osv.). Det nationella frågeformulär som används för uppgiftsinsamling bör bifogas tillsammans med en engelsk översättning av det.

3.4   Datavalidering

Beskrivning av de förfaranden som använts för att kontrollera och validera källdata och utdata, däribland förklaring av hur resultaten av dessa valideringar övervakas och används.

3.5   Sammanställning av uppgifter

Beskrivning av processen för sammanställning av uppgifter (t.ex. uppgiftsredigering, imputering, viktning, justering för bortfall, kalibrering, använd modell osv.). Varje steg i viktningen bör beskrivas separat: beräkning av designvikter, bortfallskorrigering (hur designvikten korrigeras, med beaktande av skillnader i svarsfrekvens), kalibrering (nivå och variabler som används i justeringen, metod som används), beräkning av slutliga vikter.

4.   KVALITETSSTYRNING

System och strukturer inom en organisation för att styra kvaliteten på statistiska produkter och processer.

4.1   Kvalitetssäkring

Beskrivning av den ram för kvalitetssäkring och/eller det kvalitetsledningssystem (t.ex. EFQM, ISO 9000) som används i organisationen.

4.2   Kvalitetsbedömning

Beskrivning av den övergripande kvaliteten på statistikprodukterna, som sammanfattar huvudsakliga fördelar och eventuella kvalitetsbrister i standardkriterierna för kvalitet: relevans, noggrannhet, tillförlitlighet, aktualitet, punktlighet, jämförbarhet och samanvändbarhet. Eventuella väntade avvägningar mellan kvalitetsaspekter och kvalitetsförbättringar kan nämnas.

5.   RELEVANS

5.1   Användarnas behov

Information (om sådan finns tillgänglig) om (eventuella nya) behov hos användarna när det gäller de insamlade uppgifterna.

5.2   Andelen nöjda användare

Information (om sådan finns tillgänglig) om hur nöjda användarna av uppgifter är vad gäller de insamlade uppgifterna som gjorts tillgängliga.

5.3   Fullständighet

Beskrivning av eventuell bristande överensstämmelse när det gäller variabler som inte har överförts.

6.   NOGGRANNHET OCH TILLFÖRLITLIGHET

6.1   Övergripande noggrannhet

Sammanfattning av de olika komponenterna i en bedömning av noggrannheten, kopplat till en viss datauppsättning eller ett visst område:

| — | Beskrivning av de viktigaste källorna för slumpmässiga eller systematiska fel i statistikprodukterna, med en sammanfattande bedömning av alla fel, som är särskilt inriktad på effekten de viktigaste skattningarna. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av de viktigaste källorna för slumpmässiga eller systematiska fel i statistikprodukterna, med en sammanfattande bedömning av alla fel, som är särskilt inriktad på effekten de viktigaste skattningarna.

| — | Om så är relevant, aspekter som rör revidering av uppgifter. |
| --- | --- |

—

Om så är relevant, aspekter som rör revidering av uppgifter.

6.2   Urvalsfel

| — | Beskrivning av metoden för beräkning av precisionsskattningar. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av metoden för beräkning av precisionsskattningar.

| — | Precisionsmått för skattningar i enlighet med de tekniska specifikationerna för de enskilda datauppsättningarna. |
| --- | --- |

—

Precisionsmått för skattningar i enlighet med de tekniska specifikationerna för de enskilda datauppsättningarna.

| — | Medelfel på nationell och, där så krävs, regional nivå (Nuts 2) för de huvudsakliga indikatorerna enligt vad som anges i bilaga II till förordning (EU) 2019/1700. |
| --- | --- |

—

Medelfel på nationell och, där så krävs, regional nivå (Nuts 2) för de huvudsakliga indikatorerna enligt vad som anges i bilaga II till förordning (EU) 2019/1700.

6.3   Icke-urvalsfel

6.3.1   Täckningsfel

Beskrivning av skillnaden mellan rampopulationen och målpopulationen.

| — | Frekvens och tidpunkt för uppdateringar av ram. |
| --- | --- |

—

Frekvens och tidpunkt för uppdateringar av ram.

| — | Fel som beror på skillnader mellan urvalsramen och målpopulationen och delpopulationer (övertäckning, undertäckning, felklassificeringar). |
| --- | --- |

—

Fel som beror på skillnader mellan urvalsramen och målpopulationen och delpopulationer (övertäckning, undertäckning, felklassificeringar).

6.3.2   Mätfel

Beskrivning av fel som inträffar under uppgiftsinsamlingen och som medför att registrerade värden för variabler avviker från de verkliga värdena.

| — | Beskrivning av de insatser som gjorts i samband med utformning och test av frågeformulär (däribland att åtgärda fel som uppstår vid uppgiftsinsamling med flera metoder och/eller flera källor). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av de insatser som gjorts i samband med utformning och test av frågeformulär (däribland att åtgärda fel som uppstår vid uppgiftsinsamling med flera metoder och/eller flera källor).

| — | Beskrivning av utbildning av intervjuare. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av utbildning av intervjuare.

| — | Andel indirekta intervjuer. |
| --- | --- |

—

Andel indirekta intervjuer.

6.3.3   Bortfallsfel

En beskrivning av följande:

| — | Tillgängliga karakteristika för bortfall. |
| --- | --- |

—

Tillgängliga karakteristika för bortfall.

| — | Frekvens för objektsbortall och partiellt bortfall. |
| --- | --- |

—

Frekvens för objektsbortall och partiellt bortfall.

| — | Substitutionsgrad. |
| --- | --- |

—

Substitutionsgrad.

| — | Bruttourvalsstorlek (ursprunglig urvalsstorlek), antal enheter som ska undersökas och nettourvalsstorlek, inbegripet substitutionsenheter (uppnådd urvalsstorlek) |
| --- | --- |

—

Bruttourvalsstorlek (ursprunglig urvalsstorlek), antal enheter som ska undersökas och nettourvalsstorlek, inbegripet substitutionsenheter (uppnådd urvalsstorlek)

6.3.4   Bearbetningsfel

Beskrivning av eventuellt fel vid bearbetning och dess effekt på slutliga resultat av uppgiftsinsamling, till följd av felaktigt genomförande av korrekt planerade genomförandemetoder.

| — | Beskrivning av kvalitetskontroller och uppgiftsredigeringsprocessen. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av kvalitetskontroller och uppgiftsredigeringsprocessen.

| — | Beskrivning av imputeringsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av imputeringsförfaranden.

| — | —Imputeringsgrad. |
| --- | --- |

—

—Imputeringsgrad.

6.3.5   Modellantagandefel

I tillämpliga fall: beskrivning av fel till följd av områdesspecifika modeller som behövs för att fastställa målet för skattningen.

6.4   Säsongsrensning (i förekommande fall)

Beskrivning av de statistiska metoder som används för att avlägsna säsongseffekter som påverkar en dataserie.

6.5   Revidering av uppgifter – princip

Beskrivning av princip som syftar till att säkerställa transparens för de uppgifter som offentliggörs, varvid preliminära uppgifter revideras efter sammanställning.

6.6   Revidering av uppgifter – rutiner

Information om rutiner för revidering av uppgifter.

7.   AKTUALITET OCH PUNKTLIGHET

Information om följande:

| — | Datum för offentliggörande av nationella resultat. |
| --- | --- |

—

Datum för offentliggörande av nationella resultat.

| — | Antal dagar mellan fältarbetets avslutande och den första fullständigt validerade leveransen av uppgifter till kommissionen (Eurostat). |
| --- | --- |

—

Antal dagar mellan fältarbetets avslutande och den första fullständigt validerade leveransen av uppgifter till kommissionen (Eurostat).

| — | Datum för den första fullständiga leveransen av uppgifter till kommissionen (Eurostat). Om leveransen av uppgifter inte sker inom den tidsfrist som anges i förordning (EU) 2019/1700 bör en orsak till förseningen anges. |
| --- | --- |

—

Datum för den första fullständiga leveransen av uppgifter till kommissionen (Eurostat). Om leveransen av uppgifter inte sker inom den tidsfrist som anges i förordning (EU) 2019/1700 bör en orsak till förseningen anges.

8.   SAMANVÄNDBARHET OCH JÄMFÖRBARHET

Beskrivning av hur de fastställda kraven för det särskilda området har uppfyllts, däribland, där så är relevant, effekten av eventuella avvikelser från frågeformuläret och definitionerna.

8.1   Jämförbarhet – geografisk

Beskrivning av eventuella problem med jämförbarheten mellan olika regioner i landet.

8.2   Jämförbarhet – över tid

Information om längden på jämförbara tidsserier, däribland om de år när eventuella avbrott inträffat, och orsakerna till dessa.

8.3   Samanvändbarhet – mellan områden

Jämförelse med externa källor för alla relevanta variabler, där de berörda medlemsstaterna anser att sådana externa uppgifter är tillräckligt tillförlitliga.

8.4   Samanvändbarhet – statistik på årsbasis och för kortare perioder

I förekommande fall.

8.5   Samanvändbarhet – nationalräkenskaper

I förekommande fall.

8.6   Samanvändbarhet – intern

Information om eventuell bristande samanvändbarhet för resultatet av statistikprocessen.

9.   TILLGÄNGLIGHET OCH TYDLIGHET

Information om följande:

| — | Format för offentliggörande. |
| --- | --- |

—

Format för offentliggörande.

| — | Dokumentation om metoder och kvalitet. |
| --- | --- |

—

Dokumentation om metoder och kvalitet.

10.   KOSTNAD OCH BELASTNING

Belastning på uppgiftslämnarna och, i förekommande fall, kostnader i samband med insamling och framställning av statistikprodukten. Genomsnittstiden för hushållsintervjuer bör anges. Där så är möjligt och relevant bör genomsnittstiden för hushållsintervjuer redovisas uppdelat på metod för uppgiftsinsamling.

11.   SEKRETESS

Information om äganderätt till uppgifter, där det anges i vilken utsträckning obehörigt utlämnande skulle kunna skada källans eller andra berörda parters intressen.

| — | Sekretesspolicy – beskrivning av eventuella villkor utöver EU-lagstiftning som är relevant med avseende på insynsskydd för statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

—

Sekretesspolicy – beskrivning av eventuella villkor utöver EU-lagstiftning som är relevant med avseende på insynsskydd för statistiska uppgifter.

| — | Sekretess – behandling av uppgifter: allmän beskrivning av de regler som tillämpas på behandling av mikro- och makrodata (inklusive tabelldata) med avseende på insynsskydd för statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

—

Sekretess – behandling av uppgifter: allmän beskrivning av de regler som tillämpas på behandling av mikro- och makrodata (inklusive tabelldata) med avseende på insynsskydd för statistiska uppgifter.

12.   KOMMENTAR

Kompletterande beskrivande text som kan läggas till i kvalitetsrapporten.

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/2181

av den 16 december 2019

om specifikation av tekniska aspekter vad gäller detaljer som är gemensamma för flera datauppsättningar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 av den 10 oktober 2019 om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 808/2004, (EG) nr 452/2008 och (EG) nr 1338/2008 samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 och rådets förordning (EG) nr 577/98 (1), särskilt artikel 7.2, och

av följande skäl:

| (1) | Vissa statistiska detaljer är gemensamma för flera datauppsättningar för alla de sju områden som anges i artikel 3.1 i förordning (EU) 2019/1700. Av jämförbarhetsskäl och för att säkerställa en enhetlig tolkning och tillämpning i hela EU är det nödvändigt att specificera de tekniska aspekter som anges i artikel 7.2 i den förordningen och de bör tillämpas på alla områden. |
| --- | --- |

(1)

Vissa statistiska detaljer är gemensamma för flera datauppsättningar för alla de sju områden som anges i artikel 3.1 i förordning (EU) 2019/1700. Av jämförbarhetsskäl och för att säkerställa en enhetlig tolkning och tillämpning i hela EU är det nödvändigt att specificera de tekniska aspekter som anges i artikel 7.2 i den förordningen och de bör tillämpas på alla områden.

| (2) | Statistik behövs på både nationell och regional nivå. Medlemsstaterna bör överföra statistik till kommissionen uppdelad på territoriella enheter. För att jämförbar regional statistik ska kunna upprättas bör uppgifter om territoriella enheter anges i enlighet med Nuts-nomenklaturen. |
| --- | --- |

(2)

Statistik behövs på både nationell och regional nivå. Medlemsstaterna bör överföra statistik till kommissionen uppdelad på territoriella enheter. För att jämförbar regional statistik ska kunna upprättas bör uppgifter om territoriella enheter anges i enlighet med Nuts-nomenklaturen.

| (3) | Statistik om utbildning, yrke och ekonomiska sektorer bör vara internationellt jämförbar och därför bör medlemsstaterna och unionens institutioner använda statistiska klassifikationer som är förenliga med klassifikationerna enligt Isced (2), Isco (3) och Nace (4). |
| --- | --- |

(3)

Statistik om utbildning, yrke och ekonomiska sektorer bör vara internationellt jämförbar och därför bör medlemsstaterna och unionens institutioner använda statistiska klassifikationer som är förenliga med klassifikationerna enligt Isced (2), Isco (3) och Nace (4).

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs de tekniska aspekterna av de statistiska populationerna och observationsenheterna samt beskrivningarna av variabler och de statistiska klassifikationerna, avseende detaljer som är gemensamma för flera datauppsättningar enligt vad som anges i förordning (EU) 2019/1700.

Artikel 2

Definitioner som används för att specificera de tekniska aspekterna av datauppsättningarna

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | bostad eller bostadsenhet: en byggnad, del av byggnad, andra lokaler eller bostadsutrymmen som används för boende och innefattar konventionella bostäder och övriga bostadsenheter enligt definition i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1201/2009 (5). |
| --- | --- |

1.

bostad eller bostadsenhet: en byggnad, del av byggnad, andra lokaler eller bostadsutrymmen som används för boende och innefattar konventionella bostäder och övriga bostadsenheter enligt definition i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1201/2009 (5).

bostad

bostadsenhet

konventionella bostäder

övriga bostadsenheter

5

| 2. | privat enpersonshushåll: ett privathushåll där en person är stadigvarande bosatt i en separat bostadsenhet eller som inneboende upptar ett eller flera separata rum i en bostadsenhet men som inte går samman med någon av övriga boende i bostaden för att bilda ett flerpersonershushåll. |
| --- | --- |

2.

privat enpersonshushåll: ett privathushåll där en person är stadigvarande bosatt i en separat bostadsenhet eller som inneboende upptar ett eller flera separata rum i en bostadsenhet men som inte går samman med någon av övriga boende i bostaden för att bilda ett flerpersonershushåll.

privat enpersonshushåll

| 3. | privat flerpersonershushåll: ett privathushåll där en grupp bestående av två eller flera personer stadigvarande bor tillsammans i en bostadsenhet eller del av en bostadsenhet och delar inkomster eller hushållsutgifter med de andra hushållsmedlemmarna. |
| --- | --- |

3.

privat flerpersonershushåll: ett privathushåll där en grupp bestående av två eller flera personer stadigvarande bor tillsammans i en bostadsenhet eller del av en bostadsenhet och delar inkomster eller hushållsutgifter med de andra hushållsmedlemmarna.

privat flerpersonershushåll

| 4. | hushållsmedlem: den som är stadigvarande bosatt i ett privathushåll. |
| --- | --- |

4.

hushållsmedlem: den som är stadigvarande bosatt i ett privathushåll.

hushållsmedlem

| 5. | familjebostad: en bostadsenhet som upptas av medlemmarna i ett flerpersonershushåll samt av en person som tillbringar viss tid på annan plats men som har nära band till medlemmarna i det privata flerpersonershushållet, särskilt genom familjerelationer eller regelbundna vistelser. |
| --- | --- |

5.

familjebostad: en bostadsenhet som upptas av medlemmarna i ett flerpersonershushåll samt av en person som tillbringar viss tid på annan plats men som har nära band till medlemmarna i det privata flerpersonershushållet, särskilt genom familjerelationer eller regelbundna vistelser.

familjebostad

| 6. | att dela hushållsinkomst: att bidra till privathushållets inkomster eller ta del av det privata hushållets inkomster eller bägge delarna. |
| --- | --- |

6.

att dela hushållsinkomst: att bidra till privathushållets inkomster eller ta del av det privata hushållets inkomster eller bägge delarna.

dela hushållsinkomst

| 7. | hushållsutgifter: utgifter som medlemmar i privathushållet har för att förse sig själva med livsförnödenheter. Dessa utgifter innefattar bostadsrelaterade utgifter (t.ex. hyra, hus- eller lägenhetsavgifter och bostadsförsäkring) och andra utgifter som rör det dagliga livet, för att tillgodose behov av mat, kläder, hygienprodukter, möbler, utrustning och redskap, pendling och annan transport, hälso- och sjukvård och försäkring, utbildning, fritids- och idrottsaktiviteter och semester. |
| --- | --- |

7.

hushållsutgifter: utgifter som medlemmar i privathushållet har för att förse sig själva med livsförnödenheter. Dessa utgifter innefattar bostadsrelaterade utgifter (t.ex. hyra, hus- eller lägenhetsavgifter och bostadsförsäkring) och andra utgifter som rör det dagliga livet, för att tillgodose behov av mat, kläder, hygienprodukter, möbler, utrustning och redskap, pendling och annan transport, hälso- och sjukvård och försäkring, utbildning, fritids- och idrottsaktiviteter och semester.

hushållsutgifter

| 8. | institution: en rättslig enhet eller inrättning som till en grupp personer tillhandahåller långsiktigt boende och de faciliteter och tjänster som behövs i det dagliga livet. Större delen av institutionerna ingår i någon av följande kategorier:






  — | sjukhus, hospice, konvalescenthem, inrättningar för personer med funktionsnedsättningar, psykiatriska kliniker, äldreboenden och vårdhem, |
| --- | --- | --- |

8.

institution: en rättslig enhet eller inrättning som till en grupp personer tillhandahåller långsiktigt boende och de faciliteter och tjänster som behövs i det dagliga livet. Större delen av institutionerna ingår i någon av följande kategorier:

institution

—

sjukhus, hospice, konvalescenthem, inrättningar för personer med funktionsnedsättningar, psykiatriska kliniker, äldreboenden och vårdhem,

| — | stödboenden och sociala välfärdsinstitutioner, däribland för hemlösa, asylsökande eller flyktingar, |
| --- | --- |

—

stödboenden och sociala välfärdsinstitutioner, däribland för hemlösa, asylsökande eller flyktingar,

| — | militärläger och militärbaracker, |
| --- | --- |

—

militärläger och militärbaracker,

| — | kriminalvårdsanstalter, förvar och häkten, fängelser, |
| --- | --- |

—

kriminalvårdsanstalter, förvar och häkten, fängelser,

| — | religiösa institutioner, |
| --- | --- |

—

religiösa institutioner,

| — | studentbostäder (beroende på de särskilda förhållandena). |
| --- | --- |

—

studentbostäder (beroende på de särskilda förhållandena).

Artikel 3

De tekniska aspekterna av de statistiska populationerna och observationsenheterna

1.   Observationsenheterna ska vara privathushåll eller medlemmar i privathushåll.

2.   Om en person regelbundet bor i flera bostäder, ska den bostad där personen tillbringar större delen av året anses vara hans eller hennes plats för stadigvarande bosättning, oberoende av om denna bostad är belägen på annan plats inom landet eller i utlandet.

3.   När det statistiska begreppet stadigvarande bosättning används ska de särskilda fallen behandlas enligt vad som föreskrivs i artikel 4.

4.   Personer som är stadigvarande bosatta på hotell ska i princip undantas från privathushållspopulationen. Men de kan anses tillhöra den populationen om det är så deras situation beskrivs i det land där de är bosatta, i vilket fall det ska vara tydligt angivet i den kvalitetsrapport som avses i förordning (EU) 2019/1700.

5.   Privathushåll kan undanta personer vars behov av skydd och uppehälle tillgodoses av en institution och som, på referensdatumet (enligt vad som är angivet för en viss uppgiftsinsamling) har tillbringat eller kommer sannolikt att tillbringa minst tolv månader på institutionen.

6.   Personer som fullgör obligatorisk militärtjänst (nedan kallade värnpliktiga) ingår i privathushållspopulationen om deras tjänstgöring varar högst tolv månader eller om de tillbringar betydande tidsperioder i familjebostaden och är beroende av sina föräldrar, vårdnadshavare eller andra familjemedlemmar under den period de fullgör den obligatoriska militärtjänsten. När det gäller uppgiftsinsamling inom området arbetskraft ska som ett undantag alla värnpliktiga undantas från privathushållspopulationen.

7.   Alla personer som är stadigvarande bosatta ska, oberoende av om de är släkt med andra medlemmar i privathushållet eller ej, anses vara medlemmar i ett privat flerpersonershushåll om de delar hushållsinkomster eller hushållsutgifter med andra hushållsmedlemmar. Personer som delar bostad och som upptar en bostadsenhet endast i syfte att dela bostad och endast delar bostadsrelaterade utgifter, men inte hushållsinkomster, ska inte anses ingå i ett privat flerpersonershushåll som upptar denna bostadsenhet, även om de delar på vissa andra underordnade utgifter.

8.   Om det inte går att fastställa om kriterierna för privata enpersons- eller flerpersonershushåll är uppfyllda, ska intervjuobjektets egen syn på sin situation i förhållande till de andra personerna som bor i bostaden beaktas.

9.   När det finns flera privathushåll i en enskild bostad ska medlemsstaterna sträva efter att registrera uppgifter för alla hushåll i bostaden.

10.   Medlemsstaterna ska göra sitt yttersta för att undvika att registrera en person två gånger.

Artikel 4

Särskilda fall vid tillämpningen av begreppet stadigvarande bosättning

1.   För personer som arbetar på annan ort under arbetsveckan och normalt återvänder till familjebostaden över veckosluten ska familjebostaden anses vara platsen för stadigvarande bosättning, oberoende av om personens arbetsställe är beläget på annan plats inom landet eller i utlandet.

2.   För grundskole-, högstadie- och gymnasieelever som befinner sig på annan ort under skolterminerna ska deras familjebostad anses vara platsen för stadigvarande bosättning, oberoende av om eleverna går i skola på annan plats inom landet eller i utlandet.

3.   När det gäller ett underhållsberättigat barn som växlar mellan två bostäder, ska den bostad där barnet tillbringar huvuddelen av sin tid anses vara platsen för stadigvarande bosättning.

Om barnet tillbringar lika mycket tid hos båda vårdnadshavarna eller föräldrarna ska barnets plats för stadigvarande bosättning anses vara den stadigvarande bosättningen för den vårdnadshavare eller förälder som får barnbidraget eller den stadigvarande bosättningen för den vårdnadshavare eller förälder som står för en större del av de barnrelaterade utgifterna.

Om inget av ovanstående är tillämpligt ska den plats där barnet befinner sig på referensdatumet (enligt vad som anges för en viss uppgiftsinsamling) anses vara platsen för den stadigvarande bosättningen.

När det gäller insamling av longitudinella data ska barn som växlar mellan två bostäder anses ha samma bostadsort vid olika omgångar av uppgiftsinsamlingen, såvida det inte skett en förändring i livssituationen.

4.   För uppgiftsinsamlingar inom områden inkomst- och levnadsvillkor och konsumtion ska följande ytterligare särskilda regler gälla:

| a) | För personer som arbetar på annan ort under längre tidsperioder, oberoende av om det är på annan plats inom landet eller i utlandet, ska deras familjebostad anses vara platsen för stadigvarande bosättning om dessa personer i betydande utsträckning bidrar till hushållsinkomsterna och inte är stadigvarande bosatta i ett annat privathushåll. |
| --- | --- |

a)

För personer som arbetar på annan ort under längre tidsperioder, oberoende av om det är på annan plats inom landet eller i utlandet, ska deras familjebostad anses vara platsen för stadigvarande bosättning om dessa personer i betydande utsträckning bidrar till hushållsinkomsterna och inte är stadigvarande bosatta i ett annat privathushåll.

| b) | För högskole- och universitetsstuderande som inte bor med sin familj medan de studerar, oberoende av om det är på annan plats inom landet eller i utlandet, ska deras familjebostad anses vara platsen för stadigvarande bosättning om de tar del av hushållsinkomsterna och inte är stadigvarande bosatta i ett annat privathushåll. |
| --- | --- |

b)

För högskole- och universitetsstuderande som inte bor med sin familj medan de studerar, oberoende av om det är på annan plats inom landet eller i utlandet, ska deras familjebostad anses vara platsen för stadigvarande bosättning om de tar del av hushållsinkomsterna och inte är stadigvarande bosatta i ett annat privathushåll.

I vederbörligen motiverade fall får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa reglerna i denna punkt. I dessa fall ska medlemsstaterna i sina kvalitetsrapporter beskriva de kriterier som tillämpats och säkerställa en lämplig rapportering av uppgifter om transfereringar mellan hushåll, vilket inbegriper betalningar för den studerandes räkning.

Reglerna i den här punkten får också tillämpas på andra områden i vilket fall tillämpningen ska beskrivas i kvalitetsrapporterna.

Artikel 5

Beskrivning av variabler och statistiska klassifikationer

I bilagan till denna förordning anges beskrivningar och klassifikationer av de variabler som är gemensamma för flera datauppsättningar.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2019.

På kommissionens vägnar

Ordförande

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUT L 261 I, 14.10.2019, s. 1.

1

(2)  International Standard Classification of Education 2011, http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/international-standard-classification-of-education-isced-2011-en.pdf (finns på engelska och franska).

2

(3)  International Standard Classification of Occupations, version 2008, http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1978984/6037342/ISCO-08.pdf (engelsk version, finns även på franska och tyska).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 1201/2009 av den 30 november 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 763/2008 om folk- och bostadsräkningar i fråga om tekniska specifikationer för variablerna och deras indelningar (EUT L 329, 15.12.2009, s. 29).

5

---

BILAGA

Beskrivningar och klassifikationer av de variabler som är gemensamma för flera datauppsättningar enligt förordning (EU) 2019/1700

| Variabel | Beskrivning av variabel | Variabelkategorier (klassifikationer) vad gäller överföring av uppgifter till kommissionen (Eurostat) |
| --- | --- | --- |
| Kön | Kön är kombinationen av biologiska och fysiologiska egenskaper som definierar en person som antingen man eller kvinna. I de fall där en persons biologiska kön inte är känt kan uppgiften ersättas av antingen uppgifter från administrativa uppgifter eller upplevd könstillhörighet (undersökningsdata). | — | Man |

Variabel

Beskrivning av variabel

Variabelkategorier (klassifikationer) vad gäller överföring av uppgifter till kommissionen (Eurostat)

Kön

Kön är kombinationen av biologiska och fysiologiska egenskaper som definierar en person som antingen man eller kvinna. I de fall där en persons biologiska kön inte är känt kan uppgiften ersättas av antingen uppgifter från administrativa uppgifter eller upplevd könstillhörighet (undersökningsdata).

—

Man

| — | Kvinna |
| --- | --- |

—

Kvinna

Ålder, antal fyllda år

Ålder i antal fyllda år är personens ålder vid hans eller hennes senaste födelsedag före referensdatumet för uppgiftsinsamlingen eller intervjun, dvs. tidsperioden från födelsedatumet till referensdatumet uttryckt i antal avslutade år.

Följande uppgifter ska lämnas för denna variabel:

| — | Födelseår |
| --- | --- |

—

Födelseår

| — | Om födelsedagen har passerats på referensdatumet eller ej |
| --- | --- |

—

Om födelsedagen har passerats på referensdatumet eller ej

| — | Referensdatum |
| --- | --- |

—

Referensdatum

Referensdatumet är specifikt för varje uppgiftsinsamling (område) enligt vad som anges i motsvarande genomförandelagstiftning. Men när det gäller länder som använder ett integrerat system för hushållsundersökningar med fast referensvecka är referensdatumet referensveckans sista dag.

| — | Födelseår (fyra siffror) |
| --- | --- |

—

Födelseår (fyra siffror)

| — | Har födelsedagen passerats på referensdatumet (ja eller nej) |
| --- | --- |

—

Har födelsedagen passerats på referensdatumet (ja eller nej)

| — | Referensdatum (DD/MM/ÅÅÅÅ) |
| --- | --- |

—

Referensdatum (DD/MM/ÅÅÅÅ)

Partner som bor i samma hushåll

Partner som bor i samma privathushåll är personer som bor tillsammans med en annan person som betraktas som en partner på grundval av personernas faktiska boendeförhållanden i hushållet, oberoende av om relationen med partnern är lagligen registrerad (t.ex. äktenskap eller registrerat partnerskap) eller ett samboförhållande.

En partner kan definieras utifrån relationens rättsliga status (make/maka eller registrerad partner) eller om det är ett samboförhållande.

| — | Person som bor med make/maka eller sambo |
| --- | --- |

—

Person som bor med make/maka eller sambo

| — | Person som inte bor med make/maka eller sambo |
| --- | --- |

—

Person som inte bor med make/maka eller sambo

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Typ av hushåll

Typen av hushåll definieras genom sammansättningen i ett privathushåll, där

| — | en ensamstående förälder är en förälder som inte bor med en partner (maka/make eller sambo) i samma privathushåll och som har det största dagliga ansvaret för att ta hand om barnet eller barnen, |
| --- | --- |

—

en ensamstående förälder är en förälder som inte bor med en partner (maka/make eller sambo) i samma privathushåll och som har det största dagliga ansvaret för att ta hand om barnet eller barnen,

| — | barn avser en son eller söner eller en dotter eller döttrar i hushållet, antingen biologiska eller adopterade, eller styvson eller styvdotter. Med biologisk eller adopterad son eller dotter eller styvson eller styvdotter avses en familjemedlem som är biologiskt barn, adopterat barn eller styvbarn, oberoende av ålder eller relationsstatus, som har sin stadigvarande bosättning i minst en av föräldrarnas privathushåll. Med adoption avses att ta hand om och behandla ett biologiskt barn till andra föräldrar som sitt eget, enligt vad som föreskrivs i lagarna i det land där det adopterade barnet – vare sig barnet är släkt med den som adopterar eller ej – genom en rättslig process erhåller samma rättigheter och status som ett biologiskt barn till adoptivföräldrarna. Med styvson eller styvdotter avses en situation där en styvförälder tar hand om ett barn till sin partner som sitt eget, enligt vad som föreskrivs i landets lagar, utan att adoptera barnet. Fosterbarn och svärdöttrar eller svärsöner omfattas inte av denna kategori. |
| --- | --- |

—

barn avser en son eller söner eller en dotter eller döttrar i hushållet, antingen biologiska eller adopterade, eller styvson eller styvdotter. Med biologisk eller adopterad son eller dotter eller styvson eller styvdotter avses en familjemedlem som är biologiskt barn, adopterat barn eller styvbarn, oberoende av ålder eller relationsstatus, som har sin stadigvarande bosättning i minst en av föräldrarnas privathushåll. Med adoption avses att ta hand om och behandla ett biologiskt barn till andra föräldrar som sitt eget, enligt vad som föreskrivs i lagarna i det land där det adopterade barnet – vare sig barnet är släkt med den som adopterar eller ej – genom en rättslig process erhåller samma rättigheter och status som ett biologiskt barn till adoptivföräldrarna. Med styvson eller styvdotter avses en situation där en styvförälder tar hand om ett barn till sin partner som sitt eget, enligt vad som föreskrivs i landets lagar, utan att adoptera barnet. Fosterbarn och svärdöttrar eller svärsöner omfattas inte av denna kategori.

| — | Med ett par avses två individer som anses vara partner utifrån sina faktiska boendeförhållanden i hushållet, oberoende av om relationen med partnern är en lagligen registrerad relation (t.ex. äktenskap eller registrerat partnerskap) eller ett samboförhållande. |
| --- | --- |

—

Med ett par avses två individer som anses vara partner utifrån sina faktiska boendeförhållanden i hushållet, oberoende av om relationen med partnern är en lagligen registrerad relation (t.ex. äktenskap eller registrerat partnerskap) eller ett samboförhållande.

| — | Andra typer av hushåll är sådana som inte omfattas av någon av ovanstående kategorier |
| --- | --- |

—

Andra typer av hushåll är sådana som inte omfattas av någon av ovanstående kategorier

| — | Enpersonshushåll |
| --- | --- |

—

Enpersonshushåll

| — | Ensamstående förälder med minst ett barn under 25 år |
| --- | --- |

—

Ensamstående förälder med minst ett barn under 25 år

| — | Ensamstående förälder med barn som alla är över 25 år |
| --- | --- |

—

Ensamstående förälder med barn som alla är över 25 år

| — | Par utan barn |
| --- | --- |

—

Par utan barn

| — | Par med minst ett barn under 25 år |
| --- | --- |

—

Par med minst ett barn under 25 år

| — | Par med barn som alla är över 25 år |
| --- | --- |

—

Par med barn som alla är över 25 år

| — | Annan typ av hushåll |
| --- | --- |

—

Annan typ av hushåll

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

Huvudsaklig verksamhet (egen utsago)

Huvudsaklig verksamhet är persons egen uppfattning av den nuvarande viktigaste verksamheten som beskriver hur han eller hon främst uppfattar sig själv. En person kan ägna sig åt olika verksamheter men det är bara den främsta enligt personens egen uppfattning och som avser det nuvarande läget som beaktas.

Kategorin obligatorisk militärtjänst eller civiltjänst kanske inte gäller i vissa länder och då ska den utgå.

| — | Sysselsatt |
| --- | --- |

—

Sysselsatt

| — | Arbetslös |
| --- | --- |

—

Arbetslös

| — | Pensionär |
| --- | --- |

—

Pensionär

| — | Oförmögen att arbeta på grund av långvariga hälsoproblem |
| --- | --- |

—

Oförmögen att arbeta på grund av långvariga hälsoproblem

| — | Student, elev |
| --- | --- |

—

Student, elev

| — | Hushållsarbete i hemmet |
| --- | --- |

—

Hushållsarbete i hemmet

| — | Obligatorisk militärtjänst eller civiltjänst (i förekommande fall) |
| --- | --- |

—

Obligatorisk militärtjänst eller civiltjänst (i förekommande fall)

| — | Annat |
| --- | --- |

—

Annat

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Hel- eller deltidsarbete i huvudsysslan (egen utsago)

Variablerna beskriver normaltid i huvudsysslan för en sysselsatt person, baserat på personens egen uppfattning (dvs. egen utsago) av sin normala arbetstid i huvudsysslan.

I variabeln görs åtskillnad mellan heltids- och deltidsarbeten. Med huvudsyssla avses sysselsättning. En person som arbetar deltid arbetar normalt färre timmar än en person med ett jämförbart heltidsarbete. Skillnaden avser de timmar en person normalt arbetar i huvudsysslan över en längre referensperiod och baseras på egen utsago, dvs. personen avgör själv om han eller hon arbetar heltid eller deltid i huvudsysslan, mot bakgrund av hans eller hennes yrke eller företag.

| — | Heltidsarbete |
| --- | --- |

—

Heltidsarbete

| — | Deltidsarbete |
| --- | --- |

—

Deltidsarbete

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Yrkesställning i huvudsysslan

Variabeln bygger på International Classification of Status in Employment (Icse) och avser huvudsysslan för en person med arbete, enligt följande:

| — | Egenföretagare med anställda – personer som arbetar i eget företag, egen praktik eller eget jordbruk i syfte att erhålla en vinst från de varor eller tjänster som produceras, och som sysselsätter minst en ytterligare person. |
| --- | --- |

—

Egenföretagare med anställda – personer som arbetar i eget företag, egen praktik eller eget jordbruk i syfte att erhålla en vinst från de varor eller tjänster som produceras, och som sysselsätter minst en ytterligare person.

| — | Egenföretagare utan anställda – personer som arbetar i eget företag, egen praktik eller eget jordbruk i syfte att erhålla en vinst från de varor eller tjänster som produceras, och som inte sysselsätter någon ytterligare person. |
| --- | --- |

—

Egenföretagare utan anställda – personer som arbetar i eget företag, egen praktik eller eget jordbruk i syfte att erhålla en vinst från de varor eller tjänster som produceras, och som inte sysselsätter någon ytterligare person.

| — | Anställda – personer som arbetar åt en offentlig eller privat arbetsgivare baserat på ett skriftligt eller muntligt avtal och som får betalt i kontanta medel eller i natura. |
| --- | --- |

—

Anställda – personer som arbetar åt en offentlig eller privat arbetsgivare baserat på ett skriftligt eller muntligt avtal och som får betalt i kontanta medel eller i natura.

| — | Medhjälpande familjemedlemmar (obetalda) – personer som hjälper en annan familjemedlem att driva ett jordbruk eller annan familjeverksamhet, förutsatt att de inte betraktas som anställda i den meningen att de kanske inte får betalt för sitt arbete. |
| --- | --- |

—

Medhjälpande familjemedlemmar (obetalda) – personer som hjälper en annan familjemedlem att driva ett jordbruk eller annan familjeverksamhet, förutsatt att de inte betraktas som anställda i den meningen att de kanske inte får betalt för sitt arbete.

| — | Egenföretagare med anställda |
| --- | --- |

—

Egenföretagare med anställda

| — | Egenföretagare utan anställda |
| --- | --- |

—

Egenföretagare utan anställda

| — | Anställd |
| --- | --- |

—

Anställd

| — | Medhjälpande familjemedlem (obetald) |
| --- | --- |

—

Medhjälpande familjemedlem (obetald)

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Arbetsställets näringsgren (i huvudsysslan)

Variabeln anger den ekonomiska sektorn eller verksamheten för den lokala enhet (företaget) där huvudsysslan – för en sysselsatt person – utförs, enligt de angivna kategorierna i den statistiska näringsgrensindelningen (Nace  (3) rev. 2).

Den detaljnivå som krävs (1-, 2- eller 3-siffrig) är kontextspecifik för varje insamling av mikrodata:

| — | Nace rev. 2 |
| --- | --- |

—

Nace rev. 2

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Yrke inom huvudsysslan

Variabeln anger yrket inom huvudsysslan för en sysselsatt person, klassificerat enligt de angivna kategorierna i International Standard Classification of Occupations, version 2008 (Isco-08) (4).

Den detaljnivå som krävs (2- eller 4-siffrig) är kontextspecifik för varje insamling av mikrodata:

| — | Isco-08 |
| --- | --- |

—

Isco-08

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Uppnådd utbildningsnivå

En persons uppnådda utbildningsnivå är den högsta Isced-nivån (International Standard Classification of Education 2011 (5)) för avslutad utbildning. Att ett utbildningsprogram är slutfört i sin helhet valideras genom en kvalifikation som är officiellt erkänd av relevanta nationella utbildningsmyndigheter eller erkänd som likvärdig en annan kvalifikation från en formell utbildning. I länder där utbildningsprogram, särskilt sådana på Isced-nivåerna 1 och 2, inte leder till en kvalifikation, kan i stället kriteriet att fullständig närvaro för programmet normalt ger tillgång till en högre utbildningsnivå användas. Vid fastställandet av den högsta nivån bör både allmän och yrkesinriktad utbildning beaktas.

Begreppet slutfört utbildningsprogram motsvarar normalt en situation där en studerande deltar i kurser eller lektioner och avlägger den examen som är förknippad med ett formellt utbildningsprogram. I det avseendet motsvarar uppnådd utbildningsnivå den högsta nivån på Isced-stegen för avslutad utbildning.

Uppnådd utbildningsnivå definieras enligt Isced.

Kategorin Ej tillämpligt ska användas för att räkna statistiska enheter som ingår i populationen för uppgiftskällan för vilka det inte görs någon systematisk rapportering av uppgifter när det gäller denna variabel (t.ex. personer under en viss ålder).

Den detaljnivå som krävs för uppgifterna är kontextspecifik för varje uppgiftsinsamling (område). Isced-A-koder anges för varje kategori där det finns ett ett-till-ett-förhållande mellan kategorierna och koderna. Ytterligare kategorier anges för situationer med ofullständig information om tillgång högre utbildning eller inriktning:

Ingen formell utbildning eller under Isced 1

0

Isced 1 – Grundskola, årskurs 1–6

1

Isced 2 – Grundskola, årskurs 7–9

2

Isced 3 – Gymnasieskola

3

Isced 3 – Gymnasieskola – allmän

34

Isced 3 – Gymnasieskola (allmän) – delvis slutförd, utan direkt tillträde till högre utbildning

342

Isced 3 – Gymnasieskola (allmän) – slutförd, utan direkt tillträde till högre utbildning

343

Isced 3 – Gymnasieskola (allmän) – slutförd, med direkt tillträde till högre utbildning

344

Isced 3 – Gymnasieskola (allmän) – utan möjlig åtskillnad i fråga om tillträde till högre utbildning

-

Isced 3 – Gymnasieskola – yrkesinriktad

35

Isced 3 – Gymnasieskola (yrkesinriktad) – delvis slutförd, utan direkt tillträde till högre utbildning

352

Isced 3 – Gymnasieskola (yrkesinriktad) – slutförd, utan direkt tillträde till högre utbildning

353

Isced 3 – Gymnasieskola (yrkesinriktad) – slutförd, med direkt tillträde till högre utbildning

354

Isced 3 – Gymnasieskola (yrkesinriktad) – utan möjlig åtskillnad i fråga om tillträde till högre utbildning

-

Isced 3 – Gymnasieskola – okänd inriktning

-

Isced 3 – Gymnasieskola (okänd inriktning) – delvis slutförd, utan direkt tillträde till högre utbildning

-

Isced 3 – Gymnasieskola (okänd inriktning) – slutförd, utan direkt tillträde till högre utbildning

-

Isced 3 – Gymnasieskola (okänd inriktning) – slutförd, med direkt tillträde till högre utbildning

-

Isced 3 – Gymnasieskola (okänd inriktning) – utan möjlig åtskillnad i fråga om tillträde till högre utbildning

-

Isced 4 – Eftergymnasial utbildning, ej högskolenivå

4

Isced 4 – Eftergymnasial utbildning, ej högskolenivå – allmän

44

Isced 4 – Eftergymnasial utbildning, ej högskolenivå – yrkesutbildning

45

Isced 4 – Eftergymnasial utbildning, ej högskolenivå – okänd inriktning

-

Isced 5 – Högskoleutbildning, kort utbildning

5

Isced 5 – Högskoleutbildning, kort utbildning – allmän

54

Isced 5 – Högskoleutbildning, kort utbildning – yrkesutbildning

55

Isced 5 – Högskoleutbildning, kort utbildning – okänd inriktning

-

Isced 6 – Högskoleutbildning, kandidatnivå eller motsvarande

6

Isced 7 – Högskoleutbildning, magisternivå eller motsvarande

7

Isced 8 – Forskarutbildning

8

Uppgift saknas

Ej tillämpligt

Födelseland

En persons födelseland definieras som det land där personens mor hade sin stadigvarande bosättning när personen föddes, enligt nuvarande nationella gränser (och inte enligt de gränser som gällde när personen föddes).

Om det inte finns några tillgängliga uppgifter om moderns stadigvarande bosättning när personen föddes, bör den plats där förlossningen ägde rum anges.

Förteckningen över länder och landskoder är angiven enligt Eurostats förteckning över standardkoder, SCL GEO  (6)

| — | Födelseland (SCL GEO-kod) |
| --- | --- |

—

Födelseland (SCL GEO-kod)

| — | Född utomlands men födelselandet är okänt |
| --- | --- |

—

Född utomlands men födelselandet är okänt

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Huvudsakligt medborgarskap

Variabeln avser landet för personens huvudsakliga medborgarskap, definierat som en särskild rättslig anknytning mellan en person och en stat, som förvärvats genom födsel eller naturalisering, oberoende av om det skett genom förklaring, valmöjlighet, giftermål eller på annat sätt i enlighet med nationell lagstiftning.

En person med två eller fler medborgarskap ska endast redovisas under ett medborgarskap, vilket ska bestämmas i följande prioritetsordning:

| — | uppgiftslämnande land, |
| --- | --- |

—

uppgiftslämnande land,

| — | om personen inte är medborgare i det uppgiftslämnande landet: annan medlemsstat, |
| --- | --- |

—

om personen inte är medborgare i det uppgiftslämnande landet: annan medlemsstat,

| — | om personen inte är medborgare i en medlemsstat: annat land utanför EU. |
| --- | --- |

—

om personen inte är medborgare i en medlemsstat: annat land utanför EU.

I andra fall (t.ex. vid dubbelt medborgarskap där båda länderna tillhör EU men inget av dem är det uppgiftslämnande landet) kan personen välja vilket land medborgarskapet ska registreras för eller, om denna uppgift inte är tillgänglig, kan det uppgiftslämnande landet bestämma vilket land som ska anges för medborgarskapet.

Förteckningen över länder och landskoder är angiven enligt Eurostats förteckning över standardkoder, SCL GEO (6).

Kategorin statslös avser en person som inte är erkänd som medborgare i någon stat.

| — | Huvudsakligt medborgarskap (SCL GEO-kod) |
| --- | --- |

—

Huvudsakligt medborgarskap (SCL GEO-kod)

| — | Statslös |
| --- | --- |

—

Statslös

| — | Utländskt medborgarskap, men landet är okänt |
| --- | --- |

—

Utländskt medborgarskap, men landet är okänt

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Faderns födelseland

Variabeln avser födelseland för personens far, dvs. landet där modern till personens far var stadigvarande bosatt (med dess nuvarande gränser, om dessa uppgifter är tillgängliga) vid faderns födelse eller, om detta inte går att ange, landet (med dess nuvarande gränser, om dessa uppgifter är tillgängliga) där personens far är född.

Uppgifter om faderns födelseland bör inhämtas enligt samma regler som dem som gäller för variabeln födelseland.

Med far avses den manliga föräldern till en son eller dotter, oberoende av om det är biologisk far, adoptivfar eller styvfar.

När det gäller en person som har både en biologisk far och t.ex. en adoptivfar eller en styvfar bör födelselandet anges för den som faktiskt har tagit hand om personen och fungerat som far i en känslomässig eller juridisk mening, t.ex. den manliga vårdnadshavaren.

När det gäller en person med föräldrar av samma kön, där båda är kvinnor, kan denna variabel användas för att ange födelselandet för den ena modern.

Förteckningen över länder och landskoder är angiven enligt Eurostats förteckning över standardkoder, SCL GEO (6).

| — | Faderns födelseland (SCL GEO-kod) |
| --- | --- |

—

Faderns födelseland (SCL GEO-kod)

| — | Fadern är född utomlands men födelselandet är okänt |
| --- | --- |

—

Fadern är född utomlands men födelselandet är okänt

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Moderns födelseland

Variabeln avser födelseland för personens mor, dvs. landet där modern till personens mor var stadigvarande bosatt (med dess nuvarande gränser, om dessa uppgifter är tillgängliga) vid moderns födelse eller, om detta inte går att ange, landet (med dess nuvarande gränser, om dessa uppgifter är tillgängliga) där personens mor är född.

Uppgifter om moderns födelseland bör inhämtas enligt samma regler som dem som gäller för variabeln födelseland.

Med mor avses den kvinnliga föräldern till en son eller dotter, oberoende av om det är biologisk mor, adoptivmor eller styvmor.

När det gäller en person som har både en biologisk mor och t.ex. en adoptivmor eller en styvmor bör födelselandet anges för den som faktiskt har tagit hand om personen och fungerat som mor i en känslomässig eller juridisk mening, t.ex. den kvinnliga vårdnadshavaren.

När det gäller en person med föräldrar av samma kön, där båda är män, kan denna variabel användas för att ange födelselandet för den ena fadern.

Förteckningen över länder och landskoder är angiven enligt Eurostats förteckning över standardkoder, SCL GEO (6).

| — | Moderns födelseland (SCL GEO-kod) |
| --- | --- |

—

Moderns födelseland (SCL GEO-kod)

| — | Modern är född utomlands men födelselandet är okänt |
| --- | --- |

—

Modern är född utomlands men födelselandet är okänt

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Bosättningsland

Bosättningsland är det land där personen eller hushållet har sin stadigvarande bosättning, i enlighet med de nuvarande nationella gränserna.

Förteckningen över länder och landskoder är angiven enligt Eurostats förteckning över standardkoder, SCL GEO (6).

| — | Bosättningsland (SCL GEO-kod) |
| --- | --- |

—

Bosättningsland (SCL GEO-kod)

Bosättningsregion

Bosättningsregion är den region i bosättningslandet där personen eller hushållet har sin stadigvarande bosättning, vilket för medlemsstater definieras på grundval av den nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 1059/2003 och bilaga I till den förordningen.

Den detaljnivå som krävs (Nuts 1, Nuts 2 eller Nuts 3) är kontextspecifik för varje insamling av mikrodata:

| — | Bosättningsregion (Nuts-kod) |
| --- | --- |

—

Bosättningsregion (Nuts-kod)

Urbaniseringsgrad

Variabeln avser urbaniseringsgraden i det område där personen eller hushållet har sin stadigvarande bosättning, genom att de lokala administrativa enheterna (LAU) klassificeras som en av tre typer av områden:

| 1. | Med storstäder avses tätbefolkade områden där minst 50 % av befolkningen bor i en tätort. |
| --- | --- |

1.

Med storstäder avses tätbefolkade områden där minst 50 % av befolkningen bor i en tätort.

| 2. | Med städer och förorter avses medeltätt befolkade områden, där minst 50 % av befolkningen bor i tätbefolkade kluster, som inte är storstäder. |
| --- | --- |

2.

Med städer och förorter avses medeltätt befolkade områden, där minst 50 % av befolkningen bor i tätbefolkade kluster, som inte är storstäder.

| 3. | Med landsbygdsområden avses glest befolkade områden där mer än 50 % av befolkningen bor i glesbefolkade rutor. |
| --- | --- |

3.

Med landsbygdsområden avses glest befolkade områden där mer än 50 % av befolkningen bor i glesbefolkade rutor.

| — | Storstäder |
| --- | --- |

—

Storstäder

| — | Städer och förorter |
| --- | --- |

—

Städer och förorter

| — | Landsbygdsområden |
| --- | --- |

—

Landsbygdsområden

Hushållsmatris

I en hushållsmatris anges sammansättningen för privathushåll och relationerna mellan medlemmarna i hushållet. En hushållsmatris ska vara en matris där relationerna mellan var och en av alla medlemmar i hushållet anges, där varje rad och kolumn motsvarar en medlem i hushållet, och där relationen mellan medlemmarna anges enligt standardkategorierna i de celler där rad respektive kolumn för de olika medlemmarna möts, enligt följande:

| — | En partner ska definieras utifrån en relations rättsliga status eller om det är ett samboförhållande. |
| --- | --- |

—

En partner ska definieras utifrån en relations rättsliga status eller om det är ett samboförhållande.

| — | En make eller maka eller registrerad partner ska identifieras enligt rättslig äktenskaplig status, dvs. (rättslig) äktenskaplig status för varje person i förhållande till landets lagar eller sedvänjor för äktenskap (dvs. rättslig status), vilket även innefattar registrerade partner. Personer i par av samma kön kan vara maka, maka eller registrerad partner om relationen ingåtts enligt landets lagar eller sedvänjor för äktenskap. |
| --- | --- |

—

En make eller maka eller registrerad partner ska identifieras enligt rättslig äktenskaplig status, dvs. (rättslig) äktenskaplig status för varje person i förhållande till landets lagar eller sedvänjor för äktenskap (dvs. rättslig status), vilket även innefattar registrerade partner. Personer i par av samma kön kan vara maka, maka eller registrerad partner om relationen ingåtts enligt landets lagar eller sedvänjor för äktenskap.

| — | Partner eller sambo identifieras utifrån relationsstatus för varje person med avseende på hans eller hennes faktiska boendearrangemang i hushållet. |
| --- | --- |

—

Partner eller sambo identifieras utifrån relationsstatus för varje person med avseende på hans eller hennes faktiska boendearrangemang i hushållet.

| — | Son eller dotter, oberoende av om det är en biologisk son eller dotter, adopterad son eller dotter eller styvson eller styvdotter. |
| --- | --- |

—

Son eller dotter, oberoende av om det är en biologisk son eller dotter, adopterad son eller dotter eller styvson eller styvdotter.

| — | Med en biologisk eller adopterad son eller dotter eller en styvson eller styvdotter avses en familjemedlem som är biologiskt barn, adopterat barn eller styvbarn, oberoende av ålder eller relationsstatus, som har sin stadigvarande bosättning i minst en av föräldrarnas hushåll. Med adoption avses att ta hand om och behandla om ett biologiskt barn till andra föräldrar som sitt eget, enligt vad som föreskrivs i lagarna i det landet. Genom en rättslig process erhåller det adopterade barnet – oberoende av om barnet är släkt med den som adopterar eller ej – samma rättigheter och status som ett biologiskt barn till de som adopterar barnet. |
| --- | --- |

—

Med en biologisk eller adopterad son eller dotter eller en styvson eller styvdotter avses en familjemedlem som är biologiskt barn, adopterat barn eller styvbarn, oberoende av ålder eller relationsstatus, som har sin stadigvarande bosättning i minst en av föräldrarnas hushåll. Med adoption avses att ta hand om och behandla om ett biologiskt barn till andra föräldrar som sitt eget, enligt vad som föreskrivs i lagarna i det landet. Genom en rättslig process erhåller det adopterade barnet – oberoende av om barnet är släkt med den som adopterar eller ej – samma rättigheter och status som ett biologiskt barn till de som adopterar barnet.

| — | Med styvson eller styvdotter avses en situation där en styvförälder tar hand om ett barn till sin partner som sitt eget i den mån det följer av landets lagar, utan att adoptera barnet. |
| --- | --- |

—

Med styvson eller styvdotter avses en situation där en styvförälder tar hand om ett barn till sin partner som sitt eget i den mån det följer av landets lagar, utan att adoptera barnet.

| — | Med svärson eller svärdotter avses en person som är gift, registrerad partner eller sambo med ens barn. |
| --- | --- |

—

Med svärson eller svärdotter avses en person som är gift, registrerad partner eller sambo med ens barn.

| — | Med barnbarn avses ett barn till ens barn, vilket inbegriper ett biologiskt barn, ett adopterat barn eller ett styvbarn. |
| --- | --- |

—

Med barnbarn avses ett barn till ens barn, vilket inbegriper ett biologiskt barn, ett adopterat barn eller ett styvbarn.

| — | Med förälder avses föräldern till en biologisk eller adopterad son eller dotter (biologisk förälder eller adoptivförälder) eller styvson eller styvdotter (styvförälder). |
| --- | --- |

—

Med förälder avses föräldern till en biologisk eller adopterad son eller dotter (biologisk förälder eller adoptivförälder) eller styvson eller styvdotter (styvförälder).

| — | Med svärförälder avses en person som är förälder till ens make eller maka eller sambo. |
| --- | --- |

—

Med svärförälder avses en person som är förälder till ens make eller maka eller sambo.

| — | Med mor- eller farförälder avses en förälder till ens förälder, vilket inbegriper biologisk förälder, adoptivförälder eller styvförälder. |
| --- | --- |

—

Med mor- eller farförälder avses en förälder till ens förälder, vilket inbegriper biologisk förälder, adoptivförälder eller styvförälder.

| — | Med bror eller syster avses biologiska syskon, adoptivsyskon eller styvsyskon. |
| --- | --- |

—

Med bror eller syster avses biologiska syskon, adoptivsyskon eller styvsyskon.

| — | Med annan släkting avses andra släktingar som inte finns med i förteckningen ovan t.ex. kusin, moster eller faster, morbror eller farbror, syster- eller brorsbarn osv. och inbegriper också barnbarns partner, partner mor- eller farförälder samt svägerska eller svåger. |
| --- | --- |

—

Med annan släkting avses andra släktingar som inte finns med i förteckningen ovan t.ex. kusin, moster eller faster, morbror eller farbror, syster- eller brorsbarn osv. och inbegriper också barnbarns partner, partner mor- eller farförälder samt svägerska eller svåger.

| — | Med annan person som inte är en släkting avses personer som inte är släktingar, t.ex. au pair, vänner eller studenter som delar bostad osv. Även fosterbarn ska ingå i denna kategori. |
| --- | --- |

—

Med annan person som inte är en släkting avses personer som inte är släktingar, t.ex. au pair, vänner eller studenter som delar bostad osv. Även fosterbarn ska ingå i denna kategori.

Den detaljnivå som krävs för uppgifterna är kontextspecifik för varje insamling av mikrodata:

| — | Partner |
| --- | --- |

—

Partner

| — | Make eller maka eller registrerad partner |
| --- | --- |

—

Make eller maka eller registrerad partner

| — | Partner eller sambo |
| --- | --- |

—

Partner eller sambo

| — | Son eller dotter |
| --- | --- |

—

Son eller dotter

| — | Biologisk eller adopterad son eller dotter |
| --- | --- |

—

Biologisk eller adopterad son eller dotter

| — | Styvson eller styvdotter |
| --- | --- |

—

Styvson eller styvdotter

| — | Svärson eller svärdotter |
| --- | --- |

—

Svärson eller svärdotter

| — | Barnbarn |
| --- | --- |

—

Barnbarn

| — | Förälder |
| --- | --- |

—

Förälder

| — | Biologisk förälder eller adoptivförälder |
| --- | --- |

—

Biologisk förälder eller adoptivförälder

| — | Styvförälder |
| --- | --- |

—

Styvförälder

| — | Svärförälder |
| --- | --- |

—

Svärförälder

| — | Mor- eller farförälder |
| --- | --- |

—

Mor- eller farförälder

| — | Bror eller syster |
| --- | --- |

—

Bror eller syster

| — | Biologisk bror eller syster |
| --- | --- |

—

Biologisk bror eller syster

| — | Styvbror eller styvsyster |
| --- | --- |

—

Styvbror eller styvsyster

| — | Annan släkting |
| --- | --- |

—

Annan släkting

| — | Annan person som inte är en släkting |
| --- | --- |

—

Annan person som inte är en släkting

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

Hushållets storlek

Hushållets storlek definieras som det sammanlagda antalet medlemmar i ett privathushåll.

Variabeln avser det exakta antalet medlemmar i hushållet.

| — | Totalt antal medlemmar i hushållet |
| --- | --- |

—

Totalt antal medlemmar i hushållet

| — | Uppgift saknas |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas

Hushållets boendeform

Variabeln avser de arrangemang enligt vilka ett privathushåll upptar hela eller delar av en bostadsenhet där följande gäller:

Kategorierna ägare med utestående inteckningslån och ägare utan utestående inteckningslån ska användas för privathushåll där minst en medlem i det hushållet är ägare till bostadsenheten där hushållet bor, oberoende av om någon annan medlem i hushållet är hyresgäst i hela eller delar av den bostadsenheten. En person är ägare om han eller hon innehar ett lagfartsbevis, oberoende av bostaden är betald i sin helhet eller ej. En person som upplåter en bostad med nyttjanderätt (dvs. den verkliga ägaren) bör betraktas som ägare.

Kategorin ägare med utestående inteckningslån gäller situationer där ägaren måste betala av minst ett utestående inteckningslån eller eventuell utestående ränta på lånet, eller bådadera, som tagits för att köpa denna bostadsenhet.

Kategorin ägare utan utestående inteckningslån gäller situationer där det varken finns något utestående inteckningslån eller någon ränta att betala på lånet. Betalningar avseende inteckningslån eller bolån, eller bådadera, för en annan bostadsenhet (t.ex. för en andra bostad) eller för reparationer, renovering, underhåll eller andra syften som inte rör bostaden uppfyller inte villkoren för att registreras.

Kategorierna hyresgäst med marknadshyra eller hyresgäst med nedsatt hyra ska användas för hushåll där minst en medlem är hyresgäst (bostadsenhet som hyrs av ägaren) eller andrahandshyresgäst (bostadsenhet som hyrs i andra hand av någon som själv är hyresgäst) i den bostadsenhet där han eller hon bor, och där ingen av hushållets medlemmar är ägare till bostadsenheten.

Kategorin hyresgäst med marknadshyra gäller hushåll där minst en medlem är hyresgäst eller andrahandshyresgäst som betalar hyra till rådande priser eller marknadspriser. Denna kategori gäller även där marknadshyra betalas, men där hyran delvis eller i sin helhet betalas genom bostadsbidrag eller andra källor, vilket innefattar offentliga, välgörenhetsrelaterade eller privata källor.

Kategorin hyresgäst med nedsatt hyra innefattar hushåll som bor i bostadsenheter till nedsatt pris, dvs. ett pris som ligger under marknadspriset (men inte gratis) och innefattar fall där prisnedsättningen är beviljad

| a) | enligt lag, |
| --- | --- |

a)

enligt lag,

| b) | till följd av ett system för subventionerade bostäder, |
| --- | --- |

b)

till följd av ett system för subventionerade bostäder,

| c) | av privata skäl, |
| --- | --- |

c)

av privata skäl,

| d) | av en arbetsgivare. |
| --- | --- |

d)

av en arbetsgivare.

Kategorin hyresgäst som bor gratis innefattar hushåll som bor gratis i en bostadsenhet, dvs. där ingen hyra betalas och innefattar fall där gratis bostad är beviljad

| a) | enligt lag, |
| --- | --- |

a)

enligt lag,

| b) | till följd av ett system för subventionerade bostäder, |
| --- | --- |

b)

till följd av ett system för subventionerade bostäder,

| c) | av privata skäl, |
| --- | --- |

c)

av privata skäl,

| d) | av en arbetsgivare. |
| --- | --- |

d)

av en arbetsgivare.

Kategorin Ej tillämpligt innefattar alla privathushåll som inte bor i konventionella bostäder enligt definitionen i kommissionens förordning (EG) nr 1201/2009.

| — | Ägare utan utestående inteckningslån |
| --- | --- |

—

Ägare utan utestående inteckningslån

| — | Ägare med utestående inteckningslån |
| --- | --- |

—

Ägare med utestående inteckningslån

| — | Hyresgäst med marknadshyra |
| --- | --- |

—

Hyresgäst med marknadshyra

| — | Hyresgäst med nedsatt hyra |
| --- | --- |

—

Hyresgäst med nedsatt hyra

| — | Hyresgäst som bor gratis |
| --- | --- |

—

Hyresgäst som bor gratis

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt

Hushållets nuvarande månadsinkomst netto

Variabeln avser ett privathushålls nuvarande månadsinkomst netto, dvs. summan av samtliga hushållsmedlemmars inkomster som de erhållit enskilt eller som helhet – vilket innefattar inkomster från arbete, sociala förmåner och andra kontanta inkomster, efter avdrag för kontantöverföringar som betalats till andra hushåll – efter skatt och avgifter till socialförsäkringar.

Variabelns syfte är att ge information om hushållets genomsnittliga disponibla månadsinkomst som ska användas för utgifter eller sparas. I det fall hushållsinkomsten varierar kraftigt från månad till månad ska en uppskattning göras av den normala eller vanliga månadsinkomsten netto som återspeglar hushållets nuvarande inkomstsituation. I det fall hushållets månadsinkomst varierar kraftigt under året, t.ex. vid säsongsarbete, anges månadsgenomsnittet för årsinkomsten.

Nuvarande månadsinkomst netto ska anges antingen som den totala nuvarande nettoinkomsten eller som en av de fem ekvivalerade inkomstgrupperna.

Gränserna mellan de fem ekvivalerade inkomstgrupperna bestäms av kvintilerna för variabelfördelningen och definieras enligt följande:

| — | Med grupp med lägre ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto avses hushåll med en ekvivalerad inkomstnivå som understiger den första kvintilen. |
| --- | --- |

—

Med grupp med lägre ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto avses hushåll med en ekvivalerad inkomstnivå som understiger den första kvintilen.

| — | Med grupp med låg till medelhög ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto aves hushåll med en ekvivalerad inkomstnivå som motsvarar eller överstiger den första kvintilen och understiger den andra kvintilen. |
| --- | --- |

—

Med grupp med låg till medelhög ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto aves hushåll med en ekvivalerad inkomstnivå som motsvarar eller överstiger den första kvintilen och understiger den andra kvintilen.

| — | Med grupp med medelhög ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto avses hushåll med en ekvivalerad inkomstnivå som motsvarar eller överstiger den andra kvintilen och understiger den tredje kvintilen. |
| --- | --- |

—

Med grupp med medelhög ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto avses hushåll med en ekvivalerad inkomstnivå som motsvarar eller överstiger den andra kvintilen och understiger den tredje kvintilen.

| — | Med grupp med medelhög till hög ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto avses hushåll med en ekvivalerad inkomstnivå som motsvarar eller överstiger den tredje kvintilen och understiger den fjärde kvintilen. |
| --- | --- |

—

Med grupp med medelhög till hög ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto avses hushåll med en ekvivalerad inkomstnivå som motsvarar eller överstiger den tredje kvintilen och understiger den fjärde kvintilen.

| — | Med grupp med högre ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto avses hushåll med en ekvivalerad inkomstnivå som motsvarar eller överstiger den fjärde kvintilen. |
| --- | --- |

—

Med grupp med högre ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto avses hushåll med en ekvivalerad inkomstnivå som motsvarar eller överstiger den fjärde kvintilen.

Ekvivalering innebär att vikter tilldelas hushållsmedlemmarna för att återspegla skillnader i hushållets storlek och sammansättning, enligt följande: en vikt på 1,0 tilldelas den första hushållsmedlemmen som är minst 14 år, 0,5 till den andra och varje efterföljande medlem som är minst 14 år samt 0,3 till varje barn under 14 år.

| — | Grupp med lägre ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto |
| --- | --- |

—

Grupp med lägre ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto

| — | Grupp med låg till medelhög ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto |
| --- | --- |

—

Grupp med låg till medelhög ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto

| — | Grupp med medelhög ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto |
| --- | --- |

—

Grupp med medelhög ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto

| — | Grupp med medelhög till hög ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto |
| --- | --- |

—

Grupp med medelhög till hög ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto

| — | Grupp med högre ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto |
| --- | --- |

—

Grupp med högre ekvivalerad nuvarande månadsinkomst netto

| — | Total nuvarande månadsinkomst netto (uttryckt i nationell valuta) |
| --- | --- |

—

Total nuvarande månadsinkomst netto (uttryckt i nationell valuta)

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

Huvudsysslans varaktighet

För den här variabeln görs skillnad mellan huruvida huvudsysslan har begränsad varaktighet (dvs. sysslan eller kontraktet kommer att avslutas efter en angiven tidsperiod) eller om den är baserad på ett tillsvidareavtal utan angiven varaktighet. Variabeln avser huvudsysslan för en person som är anställd.

Med syssla avses här anställning. Det kriterium som avgör om en person är anställd är kontextberoende för varje insamling av mikrodata.

En syssla är antal uppgifter och skyldigheter som utförs åt en enskild ekonomisk enhet. En person kan en eller flera sysslor. För anställda kan varje avtal ses som en separat uppsättning uppgifter och skyldigheter och därför som en separat syssla. I fall där personen har flera sysslor, är huvudsysslan den där personen normalt arbetar flest timmar enligt definitionen i internationella statistikstandarder om arbetstid.

En anställning med ett tidsbegränsat anställningsavtal kommer att upphöra antingen efter en tidsperiod som är fastställd i förväg (på ett känt datum) eller efter en tidsperiod som inte är känd i förväg, men som ändå är fastställd utifrån objektiva kriterier, t.ex. slutförandet av ett uppdrag eller när en anställd som är ledig och har en tillfällig ersättare kommer tillbaka.

En anställning med ett avtal där det inte finns någon sådan i förväg definierad slutpunkt betraktas som en tillsvidareanställning.

Vad som avgör vad som är anställning är den avtalade eller informella eller muntliga överenskommelsen om anställningsförhållandet, och inte förväntningen att uppgiftslämnaren kanske kommer att förlora sin anställning, hans eller hennes planer på att avsluta anställningen eller önskan att vara kvar eller hur sannolikt det är att det blir en tillsvidareanställning.

Den detaljnivå som krävs för uppgifterna är kontextspecifik för varje insamling av mikrodata:

| — | Visstidsanställning |
| --- | --- |

—

Visstidsanställning

| — | visstidsanställning med skriftligt avtal |
| --- | --- |

—

visstidsanställning med skriftligt avtal

| — | visstidsanställning med muntligt avtal |
| --- | --- |

—

visstidsanställning med muntligt avtal

| — | Tillsvidareanställning |
| --- | --- |

—

Tillsvidareanställning

| — | tillsvidareanställning med skriftligt avtal |
| --- | --- |

—

tillsvidareanställning med skriftligt avtal

| — | tillsvidareanställning med muntligt avtal |
| --- | --- |

—

tillsvidareanställning med muntligt avtal

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Arbetsledande ställning

Variabeln avser den nuvarande huvudsysslan för en anställd person och åtskillnad görs mellan anställda med eller utan arbetsledande uppgifter. En person anses ha arbetsledande ställning när han eller hon formellt övervakar minst en annan persons arbete. Ansvar för lärlingar och praktikanter räknas inte som arbetsledning, och inte heller innefattas kvalitetskontroll (att kontrollera producerade tjänster men inte det arbete som utförs av andra personer) eller konsulttjänster.

| — | Ja |
| --- | --- |

—

Ja

| — | Nej |
| --- | --- |

—

Nej

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Det år personen började arbeta åt sin nuvarande arbetsgivare eller som egenföretagare

Variabeln avser den nuvarande huvudsysslan för en sysselsatt person och avser det år när personen började arbeta åt sin nuvarande arbetsgivare eller som egenföretagare i den nuvarande verksamheten.

| — | Det år personen började arbeta åt den nuvarande arbetsgivaren eller som egenföretagare i huvudsysslan (uttryckt i fyra siffror) |
| --- | --- |

—

Det år personen började arbeta åt den nuvarande arbetsgivaren eller som egenföretagare i huvudsysslan (uttryckt i fyra siffror)

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Storlek på den lokala enhet där huvudsysslan utförs

Variabeln avser huvudsysslan för en sysselsatt person och avser antalet personer som arbetar på den lokala enheten, vilket innefattar de som arbetar där enheten är lokaliserad samt de som arbetar utanför enheten men organisatoriskt tillhör den och får betalt av den. Den innefattar även arbetande ägare och delägare som regelbundet arbetar på enheten, obetalda medhjälpande familjemedlemmar samt avlönade deltidsarbetande. Även avlönade säsongsarbetare, lärlingar, praktikanter och hemmaarbetande innefattas.

Den lokala enheten är ett företag eller en del av ett företag som ligger på en viss geografiskt identifierad plats.

| — | Exakt antal personer, om antalet är 1–9 |
| --- | --- |

—

Exakt antal personer, om antalet är 1–9

| — | 10 till 19 personer |
| --- | --- |

—

10 till 19 personer

| — | 20 till 49 personer |
| --- | --- |

—

20 till 49 personer

| — | 50 till 249 personer |
| --- | --- |

—

50 till 249 personer

| — | 250 personer eller fler |
| --- | --- |

—

250 personer eller fler

| — | Vet ej, men färre än 10 personer |
| --- | --- |

—

Vet ej, men färre än 10 personer

| — | Vet ej, men minst 10 personer |
| --- | --- |

—

Vet ej, men minst 10 personer

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Tidigare arbetslivserfarenhet

Variabeln ger information om huruvida en person som inte är sysselsatt tidigare har varit sysselsatt (enligt ILO:s definition av sysselsättning (7)), och om huruvida den tidigare arbetslivserfarenheten var begränsad till enbart tillfälligt arbete eller ej.

Kategorin person som aldrig har varit sysselsatt innefattar personer som saknar arbetslivserfarenhet.

Kategorin person som enbart har varit tillfälligt sysselsatt innefattar personer som har arbetslivserfarenhet men som enbart har haft tillfälliga sysselsättningar. För denna variabels syfte bör arbete som värnpliktig inte betraktas som arbetslivserfarenhet.

Kategorin person som har annan arbetslivserfarenhet än enbart tillfälliga sysselsättningar innefattar personer som har arbetslivserfarenhet, utom de fall där denna arbetslivserfarenhet enbart kommer från tillfälliga sysselsättningar.

| — | Personen har aldrig varit sysselsatt |
| --- | --- |

—

Personen har aldrig varit sysselsatt

| — | Personen har arbetslivserfarenhet, som är begränsad till tillfälliga sysselsättningar |
| --- | --- |

—

Personen har arbetslivserfarenhet, som är begränsad till tillfälliga sysselsättningar

| — | Personen har annan arbetslivserfarenhet än enbart tillfälliga sysselsättningar |
| --- | --- |

—

Personen har annan arbetslivserfarenhet än enbart tillfälliga sysselsättningar

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Deltagande i formell allmän och yrkesinriktad utbildning (student eller lärling) under referensperioden

Variabeln avser en persons deltagande i formell allmän och yrkesinriktad utbildning genom fastställande av om personen har varit inskriven som studerande eller lärling i ett program eller en formell utbildning under referensperioden (ska anges vid varje insamling av mikrodata).

| — | Ja |
| --- | --- |

—

Ja

| — | Nej |
| --- | --- |

—

Nej

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Nivå för nuvarande eller senaste formell utbildningsaktivitet

Variabeln avser nivån för den senaste formella utbildningsaktiviteten – som en person deltagit i under en viss referensperiod (ska anges vid varje insamling av mikrodata) – enligt kategorierna i Internationell standard för utbildningsklassifikation för utbildningsprogram 2011 (5) (Isced-P 2011).

Den detaljnivå som krävs för uppgifterna är kontextspecifik för varje uppgiftsinsamling (område). Isced-P-koder anges för varje kategori där det finns ett ett-till-ett-förhållande mellan kategorin och koden:

Isced 0 – Förskola

0

Isced 1 – Grundskola, årskurs 1–6

1

Isced 2 – Grundskola, årskurs 7–9

2

Isced 3 – Gymnasieskola

3

Isced 3 – Gymnasieskola – allmän

34

Isced 3 – Gymnasieskola – yrkesinriktad

35

Isced 3 – Gymnasieskola – okänd inriktning (8)

-

Isced 4 – Eftergymnasial utbildning, ej högskolenivå

4

Isced 4 – Eftergymnasial utbildning, ej högskolenivå – allmän

44

Isced 4 – Eftergymnasial utbildning, ej högskolenivå – yrkesutbildning

45

Isced 4 – Eftergymnasial utbildning, ej högskolenivå – okänd inriktning (8)

-

Isced 5 – Högskoleutbildning, kort utbildning

5

Isced 5 – Högskoleutbildning, kort utbildning – allmän

54

Isced 5 – Högskoleutbildning, kort utbildning – yrkesutbildning

55

Isced 5 – Högskoleutbildning, kort utbildning – okänd inriktning (8)

-

Isced 6 – Högskoleutbildning, kandidatnivå eller motsvarande

6

Isced 7 – Högskoleutbildning, magisternivå eller motsvarande

7

Isced 8 – Forskarutbildning

8

Uppgift saknas (1)

Ej tillämpligt (2)

År då högsta avslutade utbildningsnivå uppnåddes

Det år då den högsta avslutade utbildningsnivån uppnåddes (uttryckt i fyra siffror)

Variabeln avser år för högsta avslutade utbildning, och rör personer med utbildning på låg- och mellanstadienivå (Isced 1) eller över.

Kategorin Ej tillämpligt innefattar personer som saknar formell utbildning eller vars uppnådda utbildningsnivå ligger under låg- och mellanstadienivå (Isced 1). Kategorin Ej tillämpligt ska användas för att räkna statistiska enheter som ingår i uppgiftskällans population för vilka det inte görs någon systematisk rapportering av uppgifter när det gäller denna variabel (t.ex. personer under en viss ålder).

| — | År då den högsta avslutade utbildningsnivån uppnåddes (fyra siffror) |
| --- | --- |

—

År då den högsta avslutade utbildningsnivån uppnåddes (fyra siffror)

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Inriktning på högsta avslutade utbildning

Inriktning på den högsta avslutade utbildningen för personer med utbildning på minst gymnasienivå (Isced 3).

Utbildningsinriktning avseende den högsta avslutade utbildningen bygger på Isceds klassifikation av områden (Isced-F 2013) (8). En inriktning är det breda område, gren eller innehåll som ett utbildningsprogram eller en kvalifikation omfattar.

Kategorin Ej tillämpligt innefattar personer som saknar formell utbildning eller vars uppnådda utbildningsnivå ligger under Isced 3.

Den detaljnivå som krävs för uppgifterna är kontextspecifik för varje uppgiftsinsamling (område). Isced-F-koder anges för varje kategori där det finns ett ett-till-ett-förhållande mellan kategorin och koden (9):

Allmänna program och kvalifikationer

00

Grundläggande program och kvalifikationer

001

Läs- och skrivkunnighet och kunskaper i räkning

002

Personliga färdigheter och utveckling

003

Allmänna program och kvalifikationer, inte närmare definierat

(009)

Utbildning

01

Utbildning

011

Tvärvetenskapliga program och kvalifikationer som omfattar pedagogik

018

Konst och humaniora

02

Konst

021

Humaniora (utom språk)

022

Språk

023

Tvärvetenskapliga program och kvalifikationer som omfattar konst och humaniora

028

Konst och humaniora, inte närmare definierat

(029)

Samhällsvetenskap, journalistik och informationsvetenskap

03

Social- och beteendevetenskap

031

Journalistik och information

032

Tvärvetenskapliga program och kvalifikationer som omfattar samhällsvetenskap, journalistik och informationsvetenskap

038

Samhällsvetenskap, journalistik och informationsvetenskap, inte närmare definierat

(039)

Ekonomi, förvaltning och juridik

04

Ekonomi och förvaltning

041

Juridik

042

Tvärvetenskapliga program och kvalifikationer som omfattar ekonomi, förvaltning och juridik

048

Ekonomi, förvaltning och juridik, inte närmare definierat

(049)

Naturvetenskap, matematik och statistik

05

Biologi och närliggande ämnen

051

Miljö

052

Fysik

053

Matematik och statistik

054

Tvärvetenskapliga program och kvalifikationer som omfattar naturvetenskap, matematik och statistik

058

Naturvetenskap, matematik och statistik, inte närmare definierat

(059)

Informations- och kommunikationsteknik (IKT)

06

Informations- och kommunikationsteknik

061

Tvärvetenskapliga program och kvalifikationer som omfattar informations- och kommunikationsteknik (IKT)

068

Ingenjörsutbildning samt utbildning för tillverknings- och byggnadsindustrin

07

Teknik och teknikbranscher

071

Tillverkning och bearbetning

072

Arkitektur och byggnadsindustrin

073

Tvärvetenskapliga program och kvalifikationer som omfattar ingenjörsutbildning samt utbildning för tillverknings- och byggnadsindustrin

078

Ingenjörsutbildning samt utbildning för tillverknings- och byggnadsindustrin, inte närmare definierat

(079)

Lantbruk, skogsbruk, fiske och djursjukvård

08

Lantbruk

081

Skogsbruk

082

Fiskeri

083

Djursjukvård

084

Tvärvetenskapliga program och kvalifikationer som omfattar lantbruk, skogsbruk, fiske och djursjukvård

088

Lantbruk, skogsbruk, fiske och djursjukvård, inte närmare definierat

(089)

Hälsa och social omsorg

09

Hälsa

091

Djurskydd

092

Tvärvetenskapliga program och kvalifikationer som omfattar hälsa och social omsorg

098

Hälsa och social omsorg, inte närmare definierat

(099)

Tjänster

10

Personlig service

101

Hygien och hälsa på arbetsplatsen

102

Säkerhetstjänster

103

Transporttjänster

104

Tvärvetenskapliga program och kvalifikationer som omfattar tjänster

108

Tjänster, inte närmare definierat

(109)

Uppgift saknas

Ej tillämpligt

Vistelsens längd i bosättningslandet i antal avslutade år

Vistelsens längd i bosättningslandet i antal avslutade år beskriver tidsperioden från den tidpunkt när en person senast bosatte sig i det uppgiftslämnande landet, uttryckt i avslutade år, som ett av följande alternativ:

| — | Född i landet och har inte bott utomlands i minst ett år, vilket omfattar de som är födda i det uppgiftslämnande landet och som inte i minst ett år har haft sin stadigvarande bosättning i ett annat land än det uppgiftslämnande landet. |
| --- | --- |

—

Född i landet och har inte bott utomlands i minst ett år, vilket omfattar de som är födda i det uppgiftslämnande landet och som inte i minst ett år har haft sin stadigvarande bosättning i ett annat land än det uppgiftslämnande landet.

| — | Antal år sedan personen senast bosatte sig stadigvarande i landet – ett heltal för tidsperioden från den tidpunkt när en person senast bosatte sig stadigvarande i landet till referensdatumet (specifikt för varje insamling av sociala mikrodata) i antal avslutade år. |
| --- | --- |

—

Antal år sedan personen senast bosatte sig stadigvarande i landet – ett heltal för tidsperioden från den tidpunkt när en person senast bosatte sig stadigvarande i landet till referensdatumet (specifikt för varje insamling av sociala mikrodata) i antal avslutade år.

| — | Född i landet och har inte bott utomlands i minst ett år |
| --- | --- |

—

Född i landet och har inte bott utomlands i minst ett år

| — | Antal år landet (sedan personen senast bosatte sig stadigvarande i landet) (två siffror) |
| --- | --- |

—

Antal år landet (sedan personen senast bosatte sig stadigvarande i landet) (två siffror)

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Allmänt hälsotillstånd enligt egen uppfattning

Allmänt hälsotillstånd enligt egen uppfattning avser personens subjektiva bedömning av sitt allmänna hälsotillstånd (snarare än det aktuella hälsotillståndet eller möjliga tillfälliga hälsoproblem), vilken innefattar olika dimensioner av hälsa, t.ex. hur man mår fysiskt och emotionellt, psykisk hälsa (vilket innefattar psykologiskt välbefinnande och psykiska funktionsnedsättningar) samt biomedicinska tecken och symptom.

| — | Mycket bra |
| --- | --- |

—

Mycket bra

| — | Bra |
| --- | --- |

—

Bra

| — | Varken bra eller dåligt |
| --- | --- |

—

Varken bra eller dåligt

| — | Dåligt |
| --- | --- |

—

Dåligt

| — | Mycket dåligt |
| --- | --- |

—

Mycket dåligt

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Långvariga hälsoproblem

Variabeln långvariga hälsoproblem avser personens subjektiva bedömning av eventuella kroniska hälsoproblem, vilket innefattar olika fysiska, emotionella, beteendemässiga och mentala aspekter av hälsa, sjukdomar och störningar samt smärta, ohälsa till följd av olyckor och skador eller medfödda sjukdomstillstånd. Det som kännetecknar ett långvarigt eller kroniskt sjukdomstillstånd är att det är permanent och väntas kräva en lång period av tillsyn, observation eller vård. Långvariga sjukdomar eller hälsoproblem bör ha pågått (eller återkommit) eller väntas pågå (återkomma) i minst sex månader.

Kategorin ja avser förekomsten av en eller flera långvariga eller kroniska hälsoproblem och nej avser frånvaron av eventuella långvariga eller kroniska hälsoproblem såsom de uppfattas av uppgiftslämnaren.

| — | Ja |
| --- | --- |

—

Ja

| — | Nej |
| --- | --- |

—

Nej

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Aktivitetsbegränsning på grund av hälsoproblem

Variabeln avser personens upplevda nivå av långvarig begränsning eller långvariga begränsningar (minst sex månader) på grund av hälsoproblem eller problem (oberoende av om de är fysiska, mentala eller emotionella, däribland försvagning eller begränsningar till följd av ålderdom) med att delta i aktiviteter som personen annars normalt skulle genomföra.

En aktivitet definieras som utförandet av en uppgift eller handling av en person. Aktivitetsbegränsningar definieras som en persons svårigheter att utföra en aktivitet, vilket bedöms mot en allmänt accepterad populationsstandard, jämfört med kulturella och sociala förväntningar med avseende på aktiviteter som människor normalt utför, och innefattar alla slags aktiviteter på arbetet eller i skolan, i hemmet eller på fritiden.

Personer med återkommande hälsoproblem eller växlande hälsotillstånd bör ta upp den vanligaste situationen som påverkar deras vanliga aktiviteter:

| — | Med kraftig begränsning avses att det inte går att utföra eller genomföra en aktivitet eller att det endast kan göras med stora svårigheter och vanligen med hjälp av andra. |
| --- | --- |

—

Med kraftig begränsning avses att det inte går att utföra eller genomföra en aktivitet eller att det endast kan göras med stora svårigheter och vanligen med hjälp av andra.

| — | Med viss begränsning avses att det går att utföra eller genomföra en vanlig aktivitet men med vissa svårigheter, men vanligen utan behov av hjälp (eller vanligen mindre ofta än daglig hjälp) av andra. |
| --- | --- |

—

Med viss begränsning avses att det går att utföra eller genomföra en vanlig aktivitet men med vissa svårigheter, men vanligen utan behov av hjälp (eller vanligen mindre ofta än daglig hjälp) av andra.

| — | Med ingen begränsning avses att det går att utföra eller genomföra vanliga aktiviteter utan problem eller att eventuell aktivitetsbegränsning inte har varat längre än de senaste sex månaderna. |
| --- | --- |

—

Med ingen begränsning avses att det går att utföra eller genomföra vanliga aktiviteter utan problem eller att eventuell aktivitetsbegränsning inte har varat längre än de senaste sex månaderna.

| — | Kraftig begränsning |
| --- | --- |

—

Kraftig begränsning

| — | Viss begränsning |
| --- | --- |

—

Viss begränsning

| — | Ingen begränsning |
| --- | --- |

—

Ingen begränsning

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt (2)

Intervjumetod

Variabeln avser den metod som använts för att samla in uppgifter från uppgiftslämnaren. I det fall flera olika metoder har använts för att samla in uppgifter från en uppgiftslämnare avser variabeln den metod som främst använts.

Vid personlig intervju med pappersstöd, datorstödd personlig intervju och datorstödd telefonintervju är en intervjuare närvarande. En webbintervju är en självadministrerande intervju och uppgiftslämnaren följer ett formulär som tillhandahålls på webbplatsen.

Kategorin annan tillämpas när den intervjumetod som används inte passar in i någon av de andra kategorierna, t.ex. självadministrerad intervju med stöd av papper (Pasi) eller självadministrerad intervju med stöd av dator som inte är en webbintervju (Casi).

Kategorin Ej tillämpligt ska användas för att räkna statistiska enheter – som ingår i populationen för uppgiftskällan – för vilka det inte görs någon systematisk rapportering av uppgifter när det gäller denna variabel, t.ex. personer under en viss ålder samt i de fall alla uppgifter har inhämtats från register (dvs. administrativa uppgifter) eller imputerats, eller bådadera, och ingen intervju har ägt rum.

| — | Personlig intervju med pappersstöd (Papi) |
| --- | --- |

—

Personlig intervju med pappersstöd (Papi)

| — | Datorstödd personlig intervju (Capi) |
| --- | --- |

—

Datorstödd personlig intervju (Capi)

| — | Datorstödd telefonintervju (Cati) |
| --- | --- |

—

Datorstödd telefonintervju (Cati)

| — | Webbintervju (Cawi) |
| --- | --- |

—

Webbintervju (Cawi)

| — | Annat |
| --- | --- |

—

Annat

| — | Ej tillämpligt |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt

Sätt att delta i undersökningen

Variabeln handlar om huruvida de uppgifter som begärs har lämnats av den angivna uppgiftslämnaren eller via en annan person (indirekt uppgiftslämnare).

Den angivna uppgiftslämnaren är den person som enligt bestämmelserna för varje mikrodatainsamling ska lämna uppgifterna.

Med direkt deltagande avses en situation där den angivna uppgiftslämnaren själv tillhandahåller de begärda uppgifterna. Direkt deltagande innefattar också fall där den angivna uppgiftslämnaren har lämnat de begärda uppgifterna med hjälp av en annan person (t.ex. översättning, fysiskt stöd) och har validerat svaren.

Med indirekt deltagande avses en situation där de uppgifter som begärs av den angivna uppgiftslämnaren har tillhandahållits av en tredje person (dvs. en indirekt uppgiftslämnare) utan att vara validerade av den angivna uppgiftslämnaren.

Kategorin Ej tillämpligt ska användas för att räkna statistiska enheter – som ingår i populationen för uppgiftskällan – för vilka det inte görs någon systematisk rapportering av uppgifter när det gäller denna variabel, t.ex. i de fall alla uppgifter har inhämtats från register (dvs. administrativa uppgifter) eller imputerats, eller bådadera, och ingen intervju har ägt rum.

| — | Direkt deltagande |
| --- | --- |

—

Direkt deltagande

| — | Indirekt deltagande |
| --- | --- |

—

Indirekt deltagande

| — | Uppgift saknas (1) |
| --- | --- |

—

Uppgift saknas (1)

| — | Ej tillämpligt |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt

Stratum

Det primära stratum som motsvarar varje observationsenhet (enskild person eller hushåll) i det fall målpopulationen (eller del därav) stratifieras i den första fasen av utformningen av urvalet, och som ger identifieringskoder för de olika strata (stratumbeteckning). Att stratifiera en population innebär att dela upp den i icke överlappande delpopulationer, som kallas strata. Oberoende urval görs sedan från varje stratum.

De registrerade uppgifterna avser alltid situationen vid tidpunkten för valet av den berörda statistiska enheten (enskild person eller hushåll).

Kategorin stratumbeteckning ger beteckningen för det stratum som varje observationsenhet (enskild person eller hushåll) tillhör. Stratumbeteckningarna ska användas i det fall målpopulationen har stratifierats eller i det fall representativa primära urvalsenheter (PSU) har övervägts.

Kategorin Ej tillämpligt ska användas i de fall målpopulationen inte har stratifierats i första etappen i urvalsprocessen (t.ex. när urvalet har gjorts genom ett obundet slumpmässigt urval eller genom slumpmässigt klusterurval) och representativa PSU inte har övervägts.

| — | Stratumbeteckning |
| --- | --- |

—

Stratumbeteckning

| — | Ej tillämpligt |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt

Primär urvalsenhet (PSU)

Variabeln avser den primära urvalsenhet (PSU) som motsvarar varje observationsenhet (enskild person eller hushåll) när målpopulationen är indelad i kluster, med identifieringskoder för klustren eller urvalsenheterna.

En population delas in i kluster (dvs. uppdelade delpopulationer) antingen om det inte går att göra ett direkturval av element (på grund av att urvalsram saknas) eller om det blir för dyrt att genomföra (populationen är mycket utspridd geografiskt). Ett urval av kluster (PSU) görs då i första etappen av urvalsprocessen.

De registrerade uppgifterna avser alltid situationen vid tidpunkten för valet av den berörda enheten (enskild person eller hushåll).

Kategorin beteckning för primär urvalsenhet ger identifieringskoden för den PSU (bland valda PSU) som varje observationsenhet (enskild person eller hushåll) tillhör, om målpopulationen har delats in i kluster i den första urvalsetappen.

Kategorin Ej tillämpligt ska användas när målpopulationen inte har delats upp i kluster i första etappen av urvalsprocessen, t.ex. när urvalet har gjorts genom ett obundet slumpmässigt urval eller genom stratifierat slumpmässigt urval.

| — | Beteckning för primär urvalsenhet |
| --- | --- |

—

Beteckning för primär urvalsenhet

| — | Ej tillämpligt |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt

---

(1)  Kategorin Uppgift saknas ska användas vid bortfall, t.ex. när uppgiftslämnaren inte känner till svaret eller inte vill svara.

(2)  Kategorin Ej tillämpligt ska användas för fall som inte omfattas av en viss variabel, dvs. till följd av tillämpningen av ett filter för den variabeln, och ska även användas för att räkna statistiska enheter – som ingår i populationen för uppgiftskällan – för vilka det inte görs någon systematisk rapportering av uppgifter när det gäller denna variabel, t.ex. personer under en viss ålder.

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

(4)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1978984/6037342/ISCO-08.pdf (engelsk version, finns även på franska och tyska)

(5)  http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/international-standard-classification-of-education-isced-2011-en.pdf (finns på engelska och franska)

(6)  http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=CL_GEO&StrLanguageCode=EN&IntPcKey=&StrLayoutCode=HIERARCHIC (finns på engelska, franska och tyska)

(7)  De som aldrig har arbetat mot lön eller vinst, i minst en timme under en vecka.

(8)  http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/isced-fields-of-education-and-training-2013-en.pdf (finns på engelska och franska

(9)  Koderna (009), (029), (039), (049), (059), (079), (089), (099), (109) är inte Isced-koder.

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/42

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/2182

av den 16 december 2019

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar ”Pan Galego”/”Pan Gallego” (SGB)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Spaniens ansökan om registrering av namnet ”Pan Galego”/”Pan Gallego” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Spaniens ansökan om registrering av namnet ”Pan Galego”/”Pan Gallego” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Pan Galego”/”Pan Gallego” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Pan Galego”/”Pan Gallego” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Pan Galego”/”Pan Gallego” (SGB) ska införas i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 2.3 Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2019.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 243, 19.7.2019, s. 3.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/43

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/2183

av den 16 december 2019

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar ”Cordero Manchego” (SGB)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Spaniens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Cordero Manchego”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 378/1999 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Spaniens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Cordero Manchego”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 378/1999 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Cordero Manchego” (SGB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2019.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 378/1999 av den 19 februari 1999 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 om upptagandet av vissa namn i ”Register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar” som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EGT L 46, 20.2.1999, s. 13).

2

(3)  
  EUT C 242, 18.7.2019, s. 5.

3

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/44

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/2184

av den 16 december 2019

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar ”Riso del Delta del Po” (SGB)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Riso del Delta del Po”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1078/2009 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Riso del Delta del Po”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1078/2009 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Riso del Delta del Po” (SGB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2019.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1078/2009 av den 10 november 2009 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Riso del Delta del Po [SGB]) (EUT L 294, 11.11.2009, s. 4).

2

(3)  
  EUT C 271, 13.8.2019, s. 75.

3

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/45

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/2185

av den 16 december 2019

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar ”Bleu du Vercors-Sassenage” (SUB)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Bleu du Vercors-Sassenage”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 509/2001 (2) i dess ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 387/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Bleu du Vercors-Sassenage”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 509/2001 (2) i dess ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 387/2009 (3).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (4) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (4) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Bleu du Vercors-Sassenage” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2019.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 509/2001 av den 15 mars 2001 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 om upptagandet av vissa namn i ”Register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar” som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EGT L 76, 16.3.2001, s. 7).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 387/2009 av den 12 maj 2009 om godkännande av mindre ändringar av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Bleu du Vercors-Sassenage [SUB]) (EUT L 118, 13.5.2009, s. 67).

3

(4)  
  EUT C 279, 19.8.2019, s. 24.

4

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/46

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/2186

av den 18 december 2019

om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 183 b,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014 av den 16 april 2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009 (2), särskilt artikel 5.6 a, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin.

| (2) | Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung.

| (3) | Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så snart som uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så snart som uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1484/95 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2019.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 av den 28 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import och om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin samt om upphävande av förordning nr 163/67/EEG (EGT L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAGA

”BILAGA I

| KN-nummer | Varuslag | Representativt pris
  (euro/100 kg) | Säkerhet som avses i artikel 3
  (euro/100 kg) | Ursprung  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus, (s.k. 65 %-kycklingar), frysta | 147,8 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, benfria, frysta | 231,2
  204,0
  324,0
  206,5 | 21
  29
  0
  28 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 1602 32 11 | Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus | 283,0 | 1 | BR |

KN-nummer

Varuslag

Representativt pris

(euro/100 kg)

Säkerhet som avses i artikel 3

(euro/100 kg)

Ursprung  (1)

0207 12 90

Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus, (s.k. 65 %-kycklingar), frysta

147,8

0

AR

0207 14 10

Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, benfria, frysta

231,2

204,0

324,0

206,5

21

29

0

28

AR

BR

CL

TH

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus

283,0

1

BR

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7).”

1

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/48

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/2187

av den 19 december 2019

om fastställande av det högsta stödbeloppet för privat lagring av olivolja inom det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2019/1882

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1370/2013 av den 16 december 2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter (1), särskilt artikel 4.2 första stycket a,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (2), särskilt artikel 18.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1882 (3) inleds ett anbudsförfarande för privat lagring av olivolja. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1882 (3) inleds ett anbudsförfarande för privat lagring av olivolja.

| (2) | På grundval av de anbud som har mottagits under den delperiod för inlämning som slutar den 17 december 2019, den högsta totala kvantitet som ska lagras, de uppskattade kostnaderna för lagringen och annan relevant marknadsinformation är det lämpligt att fastställa det högsta stödbeloppet för lagringen av 17 629,18 ton olivolja under en period på 180 dagar i syfte att lindra den svåra situationen på marknaden. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av de anbud som har mottagits under den delperiod för inlämning som slutar den 17 december 2019, den högsta totala kvantitet som ska lagras, de uppskattade kostnaderna för lagringen och annan relevant marknadsinformation är det lämpligt att fastställa det högsta stödbeloppet för lagringen av 17 629,18 ton olivolja under en period på 180 dagar i syfte att lindra den svåra situationen på marknaden.

| (3) | För att åtgärden ska få avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att åtgärden ska få avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som lämnats inom det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2019/1882 under den delperiod som slutar den 17 december 2019 ska det högsta stödbeloppet för privat lagring av olivolja vara

| a) | 0,00 euro per ton per dag för extra jungfruolja, |
| --- | --- |

a)

0,00 euro per ton per dag för extra jungfruolja,

| b) | 1,10 euro per ton per dag för jungfruolja, |
| --- | --- |

b)

1,10 euro per ton per dag för jungfruolja,

| c) | 1,10 euro per ton per dag för bomolja. |
| --- | --- |

c)

1,10 euro per ton per dag för bomolja.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2019.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 346, 20.12.2013, s. 12.

1

(2)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1882 av den 8 november 2019 om inledande av anbudsförfaranden för stödbeloppet till privat lagring av olivolja (EUT L 290, 11.11.2019, s. 12).

3

---

BESLUT

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/50

---

BESLUT (Gusp) 2019/2188 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 11 december 2019

om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens rådgivande uppdrag till stöd för reform av säkerhetssektorn i Irak (EUAM Irak) (EUAM Irak/3/2019)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/1869 av den 16 oktober 2017 om Europeiska unionens rådgivande uppdrag till stöd för reform av säkerhetssektorn i Irak (EUAM Irak) (1), särskilt artikel 9.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 9.1 i beslut (Gusp) 2017/1869 är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att, i enlighet med artikel 38 tredje stycket i fördraget, fatta lämpliga beslut i syfte att utöva den politiska kontrollen över och den strategiska ledningen av Europeiska unionens rådgivande uppdrag till stöd för reform av säkerhetssektorn i Irak (EUAM Irak), däribland beslutet att utnämna en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 9.1 i beslut (Gusp) 2017/1869 är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att, i enlighet med artikel 38 tredje stycket i fördraget, fatta lämpliga beslut i syfte att utöva den politiska kontrollen över och den strategiska ledningen av Europeiska unionens rådgivande uppdrag till stöd för reform av säkerhetssektorn i Irak (EUAM Irak), däribland beslutet att utnämna en uppdragschef.

| (2) | Enligt artikel 6.1 i beslut (Gusp) 2017/1869 utnämndes Markus RITTER till uppdragschef för EUAM Irak. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 6.1 i beslut (Gusp) 2017/1869 utnämndes Markus RITTER till uppdragschef för EUAM Irak.

| (3) | Den 15 oktober 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/1545 (2) varigenom mandatet för EUAM Irak förlängdes till och med den 17 april 2020. |
| --- | --- |

(3)

Den 15 oktober 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/1545 (2) varigenom mandatet för EUAM Irak förlängdes till och med den 17 april 2020.

| (4) | Den 11 november 2019 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Christoph BUIK skulle utnämnas till uppdragschef för EUAM Irak för perioden 1 januari 2020–17 april 2020. |
| --- | --- |

(4)

Den 11 november 2019 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Christoph BUIK skulle utnämnas till uppdragschef för EUAM Irak för perioden 1 januari 2020–17 april 2020.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Christoph BUIK utnämns härmed till uppdragschef för Europeiska unionens rådgivande uppdrag till stöd för reform av säkerhetssektorn i Irak (EUAM Irak) för perioden 1 januari 2020–17 april 2020.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2020.

Utfärdat i Bryssel den 11 december 2019.

För kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik

Ordförande

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  EUT L 266, 17.10.2017, s. 12.

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2018/1545 av den 15 oktober 2018 om ändring av beslut (Gusp) 2017/1869 om Europeiska unionens rådgivande uppdrag till stöd för reform av säkerhetssektorn i Irak (EUAM Irak) (EUT L 259, 16.10.2018, s. 31).

2

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/51

---

BESLUT (Gusp) 2019/2189 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 17 december 2019

om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens rådgivande GSFP-uppdrag i Centralafrikanska republiken (EUAM RCA) (EUAM RCA/1/2019)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2019/2110 av den 9 december 2019 om Europeiska unionens rådgivande GSFP-uppdrag i Centralafrikanska republiken (EUAM RCA) (1), särskilt artikel 8.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 8.1 i rådets beslut (Gusp) 2019/2110 är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att fatta lämpliga beslut i enlighet med artikel 38 i fördraget i syfte att utöva politisk kontroll över och strategisk ledning av Europeiska unionens rådgivande GSFP-uppdrag i Centralafrikanska republiken (EUAM RCA), inbegripet beslutet att utnämna en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 8.1 i rådets beslut (Gusp) 2019/2110 är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att fatta lämpliga beslut i enlighet med artikel 38 i fördraget i syfte att utöva politisk kontroll över och strategisk ledning av Europeiska unionens rådgivande GSFP-uppdrag i Centralafrikanska republiken (EUAM RCA), inbegripet beslutet att utnämna en uppdragschef.

| (2) | Den 12 december 2019 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Paulo SOARES skulle utnämnas till uppdragschef för EUAM RCA från och med den 9 december 2019 till och med den 8 december 2020. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 december 2019 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Paulo SOARES skulle utnämnas till uppdragschef för EUAM RCA från och med den 9 december 2019 till och med den 8 december 2020.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Paulo SOARES utnämns härmed till uppdragschef för Europeiska unionens rådgivande GSFP‐uppdrag i Centralafrikanska republiken (EUAM RCA) från och med den 9 december 2019 till och med den 8 december 2020.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 9 december 2019.

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2019.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

Ordförande

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  EUT L 318, 10.12.2019, s. 141.

1

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/52 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/52

---

EUROPEISKA RÅDETS BESLUT (EU) 2019/2190

av den 19 december 2019

om utnämning av två ledamöter i Europeiska centralbankens direktion

EUROPEISKA RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 283.2,

med beaktande av Europeiska unionens råds rekommendationer (1),

med beaktande av Europaparlamentets yttranden (2),

med beaktande av Europeiska centralbankens råds yttranden (3), och

av följande skäl:

| (1) | Benoît COEURÉ utsågs till ledamot i Europeiska centralbankens direktion för en mandattid på åtta år, från och med den 1 januari 2012. Hans mandat löper ut den 31 december 2019. |
| --- | --- |

(1)

Benoît COEURÉ utsågs till ledamot i Europeiska centralbankens direktion för en mandattid på åtta år, från och med den 1 januari 2012. Hans mandat löper ut den 31 december 2019.

| (2) | Sabine LAUTENSCHLÄGER utsågs till ledamot i Europeiska centralbankens direktion för en mandattid på åtta år, från och med den 27 januari 2014. Genom en skrivelse av den 26 september 2019 informerade Europeiska centralbankens ordförande Europeiska rådets ordförande om Sabine LAUTENSCHLÄGERs beslut att avgå som ledamot i direktionen från och med den 31 oktober 2019, före mandattidens slut. |
| --- | --- |

(2)

Sabine LAUTENSCHLÄGER utsågs till ledamot i Europeiska centralbankens direktion för en mandattid på åtta år, från och med den 27 januari 2014. Genom en skrivelse av den 26 september 2019 informerade Europeiska centralbankens ordförande Europeiska rådets ordförande om Sabine LAUTENSCHLÄGERs beslut att avgå som ledamot i direktionen från och med den 31 oktober 2019, före mandattidens slut.

| (3) | Det är därför nödvändigt att utse två nya ledamöter i Europeiska centralbankens direktion. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att utse två nya ledamöter i Europeiska centralbankens direktion.

| (4) | Europeiska rådet önskar utse Fabio PANETTA och Isabel SCHNABEL som, enligt dess uppfattning, uppfyller alla krav som anges i artikel 283.2 i fördraget. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska rådet önskar utse Fabio PANETTA och Isabel SCHNABEL som, enligt dess uppfattning, uppfyller alla krav som anges i artikel 283.2 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer utses härmed till ledamöter i Europeiska centralbankens direktion för en mandattid på åtta år från och med den 1 januari 2020:

| — | Fabio PANETTA. |
| --- | --- |

—

Fabio PANETTA.

| — | Isabel SCHNABEL. |
| --- | --- |

—

Isabel SCHNABEL.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2019.

På Europeiska rådets vägnar

C. MICHEL

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 351, 17.10.2019, s. 1; EUT C 385, 13.11.2019, s. 1.

1

(2)  Yttrandena avgivna den 17 december 2019 (ännu ej offentliggjorda i EUT).

2

(3)  Yttrandet avgivet den 23 oktober 2019 (EUT C 373, 5.11.2019, s. 2); yttrandet avgivet den 11 december 2019 (ännu ej offentliggjort i EUT).

3

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/53

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2019/2191

av den 19 december 2019

till stöd för en global rapporteringsmekanism för olagliga konventionella vapen och ammunition till dessa i syfte att minska risken för avledning och olaglig överföring av dessa (”iTrace IV”)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | I EU:s globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från 2016 (nedan kallad EU:s globala strategi) betonas det att unionen kommer att främja fred och garantera säkerhet för sina medborgare och sitt territorium och i högre grad bidra till Europas kollektiva säkerhet. Den ger även starkt stöd till fullständigt genomförande och verkställighet av multilaterala fördrag och system för nedrustning, förhindrande av spridning och vapenkontroll samt efterlyser gränsöverskridande spårning av vapen, varvid man är medveten om att Europas säkerhet hänger på bättre och gemensamma bedömningar av inre och yttre hot och utmaningar. |
| --- | --- |

(1)

I EU:s globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från 2016 (nedan kallad EU:s globala strategi) betonas det att unionen kommer att främja fred och garantera säkerhet för sina medborgare och sitt territorium och i högre grad bidra till Europas kollektiva säkerhet. Den ger även starkt stöd till fullständigt genomförande och verkställighet av multilaterala fördrag och system för nedrustning, förhindrande av spridning och vapenkontroll samt efterlyser gränsöverskridande spårning av vapen, varvid man är medveten om att Europas säkerhet hänger på bättre och gemensamma bedömningar av inre och yttre hot och utmaningar.

| (2) | I EU:s strategi av den 19 november 2018 med titeln Vapensäkerhet och skydd av allmänheten – EU:s strategi mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition (nedan kallad EU:s strategi mot handeldvapen och lätta vapen) framhålls det att olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen fortsätter att bidra till instabilitet och våld i unionen, dess omedelbara grannskap och resten av världen. EU‐strategin för handeldvapen och lätta vapen innehåller ramarna för unionens åtgärder för att ta itu med dessa utmaningar och förpliktar unionen att stödja forskningsinsatser som inriktas på källor till olagliga handeldvapen och lätta vapen i konfliktområden, däribland iTrace-projektet från Conflict Armament Research. |
| --- | --- |

(2)

I EU:s strategi av den 19 november 2018 med titeln Vapensäkerhet och skydd av allmänheten – EU:s strategi mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition (nedan kallad EU:s strategi mot handeldvapen och lätta vapen) framhålls det att olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen fortsätter att bidra till instabilitet och våld i unionen, dess omedelbara grannskap och resten av världen. EU‐strategin för handeldvapen och lätta vapen innehåller ramarna för unionens åtgärder för att ta itu med dessa utmaningar och förpliktar unionen att stödja forskningsinsatser som inriktas på källor till olagliga handeldvapen och lätta vapen i konfliktområden, däribland iTrace-projektet från Conflict Armament Research.

| (3) | Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (1), ändrad genom rådets beslut (Gusp) 2019/1560 (2), återspeglar medlemsstaternas beslutsamhet att hantera bl.a. risken för att militär teknik eller krigsmateriel återexporteras till oönskade bestämmelseorter eller avleds till terroristorganisationer eller enskilda terrorister. |
| --- | --- |

(3)

Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (1), ändrad genom rådets beslut (Gusp) 2019/1560 (2), återspeglar medlemsstaternas beslutsamhet att hantera bl.a. risken för att militär teknik eller krigsmateriel återexporteras till oönskade bestämmelseorter eller avleds till terroristorganisationer eller enskilda terrorister.

| (4) | I EU:s strategi för kampen mot terrorism från 2005 framhålls det hot som utgörs av terroristgruppers förvärvande av vapen, inbegripet handeldvapen och lätta vapen, och uppmanas medlemsstaterna att på bästa sätt utnyttja forskningsverksamheten på unionsnivå. |
| --- | --- |

(4)

I EU:s strategi för kampen mot terrorism från 2005 framhålls det hot som utgörs av terroristgruppers förvärvande av vapen, inbegripet handeldvapen och lätta vapen, och uppmanas medlemsstaterna att på bästa sätt utnyttja forskningsverksamheten på unionsnivå.

| (5) | Olaglig tillverkning, överföring och spridning av konventionella vapen och ammunition liksom extrem anhopning och okontrollerad spridning vållar bristande säkerhet i Europa och dess grannskap samt många andra regioner i världen, förvärrar konflikter och undergräver fredsbevarande åtgärder efter konflikter, och utgör därmed ett allvarligt hot mot fred och säkerhet i Europa. |
| --- | --- |

(5)

Olaglig tillverkning, överföring och spridning av konventionella vapen och ammunition liksom extrem anhopning och okontrollerad spridning vållar bristande säkerhet i Europa och dess grannskap samt många andra regioner i världen, förvärrar konflikter och undergräver fredsbevarande åtgärder efter konflikter, och utgör därmed ett allvarligt hot mot fred och säkerhet i Europa.

| (6) | I EU:s strategi mot handeldvapen och lätta vapen anges det att unionen kommer att stödja arbetet i FN-organ som övervakar vapenembargon och att den kommer att överväga möjligheterna att förbättra tillgången till deras slutsatser om omdirigering av olagliga skjutvapen och Salw med inriktning på kontroll av vapenexport. |
| --- | --- |

(6)

I EU:s strategi mot handeldvapen och lätta vapen anges det att unionen kommer att stödja arbetet i FN-organ som övervakar vapenembargon och att den kommer att överväga möjligheterna att förbättra tillgången till deras slutsatser om omdirigering av olagliga skjutvapen och Salw med inriktning på kontroll av vapenexport.

| (7) | Genom FN:s handlingsprogram för att förebygga, bekämpa och utrota alla former av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen (nedan kallat FN:s handlingsprogram), som antogs den 20 juli 2001, har alla FN:s medlemsstater åtagit sig att förebygga olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, eller avledning av sådana vapen till obehöriga mottagare, och särskilt att vid bedömningen av ansökningar om exporttillstånd beakta risken för att handeldvapen och lätta vapen avleds till den olagliga handeln. |
| --- | --- |

(7)

Genom FN:s handlingsprogram för att förebygga, bekämpa och utrota alla former av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen (nedan kallat FN:s handlingsprogram), som antogs den 20 juli 2001, har alla FN:s medlemsstater åtagit sig att förebygga olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, eller avledning av sådana vapen till obehöriga mottagare, och särskilt att vid bedömningen av ansökningar om exporttillstånd beakta risken för att handeldvapen och lätta vapen avleds till den olagliga handeln.

| (8) | Den 8 december 2005 antog FN:s generalförsamling ett internationellt instrument för att möjliggöra för stater att i tid och på ett tillförlitligt sätt identifiera och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

(8)

Den 8 december 2005 antog FN:s generalförsamling ett internationellt instrument för att möjliggöra för stater att i tid och på ett tillförlitligt sätt identifiera och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen.

| (9) | Vid den tredje översynskonferensen 2018 om FN:s handlingsprogram bekräftade alla FN:s medlemsstater sitt åtagande att uppmana stater att när de spårar olagliga handeldvapen och lätta vapen, inbegripet vapen som hittas i konfliktsituationer och situationer efter konflikter, konsultera registren i den stat där handeldvapnet eller det lätta vapnet hittades och/eller rådgöra med den stat där vapnet i fråga tillverkades. |
| --- | --- |

(9)

Vid den tredje översynskonferensen 2018 om FN:s handlingsprogram bekräftade alla FN:s medlemsstater sitt åtagande att uppmana stater att när de spårar olagliga handeldvapen och lätta vapen, inbegripet vapen som hittas i konfliktsituationer och situationer efter konflikter, konsultera registren i den stat där handeldvapnet eller det lätta vapnet hittades och/eller rådgöra med den stat där vapnet i fråga tillverkades.

| (10) | Den 24 december 2014 trädde vapenhandelsfördraget i kraft. Syftet med det fördraget är att fastställa högsta möjliga gemensamma internationella normer för att reglera eller förbättra regleringen av den internationella handeln med konventionella vapen, förebygga och utplåna olaglig handel med konventionella vapen samt förhindra avledning av sådana vapen. Unionen bör stödja alla FN:s medlemsstater vid genomförandet av effektiva kontroller av vapenöverföring i syfte att säkerställa att vapenhandelsfördraget blir så verkningsfullt som möjligt, särskilt med avseende på genomförandet av artikel 11. |
| --- | --- |

(10)

Den 24 december 2014 trädde vapenhandelsfördraget i kraft. Syftet med det fördraget är att fastställa högsta möjliga gemensamma internationella normer för att reglera eller förbättra regleringen av den internationella handeln med konventionella vapen, förebygga och utplåna olaglig handel med konventionella vapen samt förhindra avledning av sådana vapen. Unionen bör stödja alla FN:s medlemsstater vid genomförandet av effektiva kontroller av vapenöverföring i syfte att säkerställa att vapenhandelsfördraget blir så verkningsfullt som möjligt, särskilt med avseende på genomförandet av artikel 11.

| (11) | Unionen har tidigare gett sitt stöd till iTrace genom rådets beslut 2013/698/Gusp (3), (Gusp) 2015/1908 (4) samt (Gusp) 2017/2283 (5) (iTrace I, II och III) och vill stödja iTrace IV, den fjärde fasen av denna globala rapporteringsmekanism för olagliga konventionella vapen och ammunition till dessa och på så sätt bidra till Europas kollektiva säkerhet, såsom efterfrågas i EU:s globala strategi. |
| --- | --- |

(11)

Unionen har tidigare gett sitt stöd till iTrace genom rådets beslut 2013/698/Gusp (3), (Gusp) 2015/1908 (4) samt (Gusp) 2017/2283 (5) (iTrace I, II och III) och vill stödja iTrace IV, den fjärde fasen av denna globala rapporteringsmekanism för olagliga konventionella vapen och ammunition till dessa och på så sätt bidra till Europas kollektiva säkerhet, såsom efterfrågas i EU:s globala strategi.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I syfte att genomföra EU:s globala strategi, gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp och EU‐strategin för handeldvapen och lätta vapen samt i syfte att främja fred och säkerhet ska de projektverksamheter som stöds av unionen ha följande specifika mål:

| — | Att fortsätta underhållet av ett användarvänligt globalt informationshanteringssystem för konventionella vapen och ammunition till dessa som har avletts eller varit föremål för olaglig handel (nedan kallat iTrace), vilka har dokumenterats i konfliktdrabbade områden i syfte att tillhandahålla relevant information till politiskt ansvariga, experter på kontroll av konventionella vapen och tjänstemän med ansvar för kontroll av export av konventionella vapen, så att de kan utveckla effektiva, faktabaserade strategier och projekt mot den olagliga spridningen av konventionella vapen och ammunition till dessa. |
| --- | --- |

—

Att fortsätta underhållet av ett användarvänligt globalt informationshanteringssystem för konventionella vapen och ammunition till dessa som har avletts eller varit föremål för olaglig handel (nedan kallat iTrace), vilka har dokumenterats i konfliktdrabbade områden i syfte att tillhandahålla relevant information till politiskt ansvariga, experter på kontroll av konventionella vapen och tjänstemän med ansvar för kontroll av export av konventionella vapen, så att de kan utveckla effektiva, faktabaserade strategier och projekt mot den olagliga spridningen av konventionella vapen och ammunition till dessa.

| — | Att utbilda och ge råd till nationella myndigheter i konfliktdrabbade stater för att utveckla en hållbar nationell kapacitet för identifiering och spårning av olagliga konventionella vapen, uppmuntra till varaktigt samarbete med iTrace-projektet, bättre identifiera prioriteringar avseende fysisk säkerhet och lagerhantering, på ett slagkraftigare sätt framföra krav avseende bistånd med nationell vapenkontroll och upprätthållande av lagen, särskilt unionsfinansierade initiativ, såsom Interpols register- och spårningssystem för olagliga vapen (iARMS) och verksamheten inom Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), samt stärka dialogen med EU:s uppdrag och initiativ. |
| --- | --- |

—

Att utbilda och ge råd till nationella myndigheter i konfliktdrabbade stater för att utveckla en hållbar nationell kapacitet för identifiering och spårning av olagliga konventionella vapen, uppmuntra till varaktigt samarbete med iTrace-projektet, bättre identifiera prioriteringar avseende fysisk säkerhet och lagerhantering, på ett slagkraftigare sätt framföra krav avseende bistånd med nationell vapenkontroll och upprätthållande av lagen, särskilt unionsfinansierade initiativ, såsom Interpols register- och spårningssystem för olagliga vapen (iARMS) och verksamheten inom Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), samt stärka dialogen med EU:s uppdrag och initiativ.

| — | Att utöka frekvensen och varaktigheten för fältforskningen om konventionella vapen och ammunition till dessa som sprids illegalt i konfliktdrabbade områden för att generera iTrace-data, i syfte att efterkomma tydliga krav från medlemsstaterna och unionens delegationer. |
| --- | --- |

—

Att utöka frekvensen och varaktigheten för fältforskningen om konventionella vapen och ammunition till dessa som sprids illegalt i konfliktdrabbade områden för att generera iTrace-data, i syfte att efterkomma tydliga krav från medlemsstaterna och unionens delegationer.

| — | Att tillhandahålla skräddarsytt stöd till medlemsstaternas myndigheter för vapenexportkontroll och politiskt ansvariga för vapenkontroll, bl.a. genom återkommande rådgivningsbesök av iTrace-projektets personal i medlemsstaternas huvudstäder, en dygnetruntöppen helpdesk för att tillhandahålla snabb rådgivning om riskbedömning och strategier för förebyggande av avledning, bibehållande av säkra applikationer med infopaneler för stationära och mobila enheter där man omedelbart aviseras om avledning efter export samt på begäran tillhandahållande av kontroll efter leverans till medlemsstaterna från iTrace-projektets personal. |
| --- | --- |

—

Att tillhandahålla skräddarsytt stöd till medlemsstaternas myndigheter för vapenexportkontroll och politiskt ansvariga för vapenkontroll, bl.a. genom återkommande rådgivningsbesök av iTrace-projektets personal i medlemsstaternas huvudstäder, en dygnetruntöppen helpdesk för att tillhandahålla snabb rådgivning om riskbedömning och strategier för förebyggande av avledning, bibehållande av säkra applikationer med infopaneler för stationära och mobila enheter där man omedelbart aviseras om avledning efter export samt på begäran tillhandahållande av kontroll efter leverans till medlemsstaterna från iTrace-projektets personal.

| — | Att öka medvetenheten genom uppsökande verksamhet i fråga om projektresultaten, främja syftet med iTrace-mekanismen och dess tillgängliga funktioner för internationella och nationella politiskt ansvariga, experter på kontroll av konventionella vapen och myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser samt förbättra den internationella kapaciteten att övervaka den olagliga spridningen av konventionella vapen och ammunition till dessa samt därtill hörande material och bistå de politiskt ansvariga vid identifieringen av prioriterade områden för internationellt bistånd och samarbete samt minska risken för avledning av konventionella vapen och ammunition till dessa. |
| --- | --- |

—

Att öka medvetenheten genom uppsökande verksamhet i fråga om projektresultaten, främja syftet med iTrace-mekanismen och dess tillgängliga funktioner för internationella och nationella politiskt ansvariga, experter på kontroll av konventionella vapen och myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser samt förbättra den internationella kapaciteten att övervaka den olagliga spridningen av konventionella vapen och ammunition till dessa samt därtill hörande material och bistå de politiskt ansvariga vid identifieringen av prioriterade områden för internationellt bistånd och samarbete samt minska risken för avledning av konventionella vapen och ammunition till dessa.

| — | Att tillhandahålla rapporter om centrala policyfrågor, vilka bygger på data som tagits fram med hjälp av fältundersökningar och som presenteras genom iTrace-systemet och vilka rör särskilda områden som förtjänar internationell uppmärksamhet, inklusive de övergripande mönstren för den olagliga handeln med konventionella vapen och ammunition till dessa, och den regionala fördelningen av konventionella vapen och ammunition till dessa samt därtill hörande material som har varit föremål för olaglig handel. |
| --- | --- |

—

Att tillhandahålla rapporter om centrala policyfrågor, vilka bygger på data som tagits fram med hjälp av fältundersökningar och som presenteras genom iTrace-systemet och vilka rör särskilda områden som förtjänar internationell uppmärksamhet, inklusive de övergripande mönstren för den olagliga handeln med konventionella vapen och ammunition till dessa, och den regionala fördelningen av konventionella vapen och ammunition till dessa samt därtill hörande material som har varit föremål för olaglig handel.

| — | Att fortsätta att spåra konventionella vapen och ammunition till dessa i samarbete med EU:s medlemsstater och stater utanför EU som det effektivaste sättet att så fullständigt som möjligt identifiera och kontrollera mekanismerna bakom avledningen till obehöriga användare av konventionella vapen och ammunition till dessa. Spårningen kommer att kompletteras med uppföljande utredningar där man fokuserar på att identifiera de mänskliga, finansiella och logistiska nätverk som ligger bakom den olagliga överföringen av konventionella vapen. |
| --- | --- |

—

Att fortsätta att spåra konventionella vapen och ammunition till dessa i samarbete med EU:s medlemsstater och stater utanför EU som det effektivaste sättet att så fullständigt som möjligt identifiera och kontrollera mekanismerna bakom avledningen till obehöriga användare av konventionella vapen och ammunition till dessa. Spårningen kommer att kompletteras med uppföljande utredningar där man fokuserar på att identifiera de mänskliga, finansiella och logistiska nätverk som ligger bakom den olagliga överföringen av konventionella vapen.

2.   En utförlig beskrivning av projektet återfinns i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Det tekniska genomförandet av det projekt som avses i artikel 1 ska utföras av Conflict Armament Research Ltd. (nedan kallad CAR).

3.   CAR ska utföra sina uppgifter under överinseende av den höga representanten. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med CAR.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av det projekt som avses i artikel 1 ska vara 5 490 981,87 EUR. Den sammanlagda beräknade budgeten för hela projektet ska vara 6 311 473,41 EUR, som ska tillhandahållas genom medfinansiering från CAR och det tyska utrikesministeriet.

2.   De utgifter som finansieras med det belopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att det finansiella referensbelopp som avses i punkt 1 förvaltas korrekt. Den ska därför ingå den överenskommelse som krävs med CAR. I den överenskommelsen ska det fastställas att CAR ska säkerställa att unionens bidrag synliggörs i proportion till sin storlek.

4.   Kommissionen ska eftersträva att ingå den överenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska underrätta rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om dagen för den överenskommelsens ingående.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundet återkommande beskrivande kvartalsrapporter som utarbetas av CAR. Dessa rapporter ska ligga till grund för rådets utvärdering. En extern enhet ska utvärdera projektets inverkan i syfte att bistå rådet i dess utvärdering av resultaten av detta beslut.

2.   Kommissionen ska rapportera om de finansiella aspekterna av det projekt som avses i artikel 1.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Detta beslut upphör att gälla 36 månader efter det att den överenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts. Det ska dock upphöra att gälla sex månader efter ikraftträdandet, om det inte har ingåtts någon överenskommelse under den perioden.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2019.

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (EUT L 335, 13.12.2008, s. 99).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2019/1560 av den 16 september 2019 om ändring av gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (EUT L 239, 17.9.2019, s. 16).

2

(3)  Rådets beslut 2013/698/Gusp av den 25 november 2013 till stöd för en global rapporteringsmekanism för olagliga handeldvapen och lätta vapen och andra olagliga konventionella vapen och ammunition avsedd att minska risken för olaglig handel med dessa (EUT L 320, 30.11.2013, s. 34).

3

(4)  Rådets beslut (Gusp) 2015/1908 av den 22 oktober 2015 till stöd för en global rapporteringsmekanism för olagliga handeldvapen och lätta vapen och andra olagliga konventionella vapen och ammunition avsedd att minska risken för olaglig handel med dessa (”iTrace II”) (EUT L 278, 23.10.2015, s. 15).

4

(5)  Rådets beslut (Gusp) 2017/2283 av den 11 december 2017 till stöd för en global rapporteringsmekanism för olagliga handeldvapen och lätta vapen och andra olagliga konventionella vapen och ammunition avsedd att minska risken för olaglig handel med dessa (”iTrace III”) (EUT L 328, 12.12.2017, s. 20).

5

---

BILAGA

PROJEKT TILL STÖD FÖR EN GLOBAL RAPPORTERINGSMEKANISM FÖR OLAGLIGA KONVENTIONELLA VAPEN OCH AMMUNITION TILL DESSA AVSEDD ATT MINSKA RISKEN FÖR AVLEDANDE OCH OLAGLIG ÖVERFÖRING AV DESSA

(”iTrace IV”)

1.   Bakgrund och motivering till stödet inom ramen för Gusp

| 1.1 | Beslutet bygger på flera på varandra följande rådsbeslut om kampen mot de destabiliserande effekterna i konfliktdrabbade områden av avledning av och olaglig handel med konventionella vapen och ammunition till dessa, framför allt beslut 2013/698/Gusp, (Gusp) 2015/1908 och (Gusp) 2017/2283, genom vilka den globala rapporteringsmekanismen för konventionella vapen och ammunition till dessa inrättades och förstärktes.
  Den olagliga spridningen av konventionella vapen och ammunition till dessa är en viktig faktor som undergräver staters stabilitet och förvärrar konflikter, vilket utgör ett allvarligt hot mot fred och säkerhet. Såsom slås fast i EU-strategin för handeldvapen och lätta vapen fortsätter olagliga skjutvapen och handeldvapen och lätta vapen att bidra till instabilitet och våld i unionen, dess omedelbara grannskap och resten av världen. Olagliga handeldvapen stöder världsomspännande terrorism och konflikter, försvårar unionens utvecklingspolitik och krishantering, humanitära insatser och stabiliseringsansträngningar i delar av unionens grannskap och Afrika. Inom unionen påverkar olagliga skjutvapen tydligt den inre säkerheten genom att de underblåser den organiserade brottsligheten och ger terrorister medel för attacker på europeiskt territorium. Den senaste tidens rön från iTrace-projektet i Afghanistan, Irak, Libyen, Syrien, Ukraina och Jemen och andra konflikter nära unionens yttre gränser bekräftar det som framhålls i EU-strategin för handeldvapen och lätta vapen.
  Genom den verksamhet som bedrivits inom ramen för beslut (Gusp) 2015/1908 bekräftades iTraces ställning som ett globalt initiativ för övervakning av vapen i konflikter. iTrace-projektet har varit verksamt i över 40 konfliktdrabbade stater, bland annat i Afrika, Mellanöstern, Centralasien och Sydasien och Östasien, och har skapat världens största offentliga databas över avledda konventionella vapen och ammunition till dessa i syfte att stödja stater i deras ansträngningar att upptäcka och angripa problemet med avledning i linje med åtagandena enligt kriterium 7 i gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp och artikel 11 i vapenhandelsfördraget. Det tillhandahåller noggrann rapportering om avledning av vapen och ammunition till dessa till väpnade rebell- och terroristgrupper som utgör ett hot mot unionens säkerhet, däribland al-Qaida i islamiska Maghreb och Daish/Islamiska staten, och ger konfidentiella och snabba varningar till medlemsstaternas exportkontrollmyndigheter om risker för avledning efter export och avgörande information i realtid till EU:s delegationer och medlemsstaternas diplomatiska beskickningar i konfliktdrabbade regioner rörande olaglig vapenhandel och konfliktdynamik. Det ökar medvetenheten om åtgärder för vapenkontroll och förebyggande av avledning genom balanserad och ansvarsfull medverkan i globala medier. |
| --- | --- |

1.1

Den olagliga spridningen av konventionella vapen och ammunition till dessa är en viktig faktor som undergräver staters stabilitet och förvärrar konflikter, vilket utgör ett allvarligt hot mot fred och säkerhet. Såsom slås fast i EU-strategin för handeldvapen och lätta vapen fortsätter olagliga skjutvapen och handeldvapen och lätta vapen att bidra till instabilitet och våld i unionen, dess omedelbara grannskap och resten av världen. Olagliga handeldvapen stöder världsomspännande terrorism och konflikter, försvårar unionens utvecklingspolitik och krishantering, humanitära insatser och stabiliseringsansträngningar i delar av unionens grannskap och Afrika. Inom unionen påverkar olagliga skjutvapen tydligt den inre säkerheten genom att de underblåser den organiserade brottsligheten och ger terrorister medel för attacker på europeiskt territorium. Den senaste tidens rön från iTrace-projektet i Afghanistan, Irak, Libyen, Syrien, Ukraina och Jemen och andra konflikter nära unionens yttre gränser bekräftar det som framhålls i EU-strategin för handeldvapen och lätta vapen.

Genom den verksamhet som bedrivits inom ramen för beslut (Gusp) 2015/1908 bekräftades iTraces ställning som ett globalt initiativ för övervakning av vapen i konflikter. iTrace-projektet har varit verksamt i över 40 konfliktdrabbade stater, bland annat i Afrika, Mellanöstern, Centralasien och Sydasien och Östasien, och har skapat världens största offentliga databas över avledda konventionella vapen och ammunition till dessa i syfte att stödja stater i deras ansträngningar att upptäcka och angripa problemet med avledning i linje med åtagandena enligt kriterium 7 i gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp och artikel 11 i vapenhandelsfördraget. Det tillhandahåller noggrann rapportering om avledning av vapen och ammunition till dessa till väpnade rebell- och terroristgrupper som utgör ett hot mot unionens säkerhet, däribland al-Qaida i islamiska Maghreb och Daish/Islamiska staten, och ger konfidentiella och snabba varningar till medlemsstaternas exportkontrollmyndigheter om risker för avledning efter export och avgörande information i realtid till EU:s delegationer och medlemsstaternas diplomatiska beskickningar i konfliktdrabbade regioner rörande olaglig vapenhandel och konfliktdynamik. Det ökar medvetenheten om åtgärder för vapenkontroll och förebyggande av avledning genom balanserad och ansvarsfull medverkan i globala medier.

| 1.2 | Från medlemsstaterna hörs det dock ihållande krav på att iTrace-projektet ska tillhandahålla direkta, personliga briefingar till nationella myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser (inklusive täta besök i huvudstäderna) och bilateralt tillhandahålla ännu fler resurser för medlemsstaternas politiskt ansvariga för vapenexportkontroll.
  Syftet med beslutet är därför att fortsätta med och utveckla det projektarbete som genomförts inom ramen för beslut (Gusp) 2017/2283 genom att ge unionens politiskt ansvariga, vapenkontrollexperter och vapenexportkontrolltjänstemän systematiskt sammanställd, relevant information till stöd för dem i arbetet med att utarbeta effektiva, faktabaserade strategier för att motverka avledning och olaglig spridning av konventionella vapen och ammunition till dessa i syfte att förbättra den internationella och regionala säkerheten. Beslutet kommer således att fortsätta vara till stöd för dem när det gäller att kombinera en framgångsrik reaktiv strategi med lämpliga förebyggande åtgärder för att komma till rätta med det olagliga utbudet och den olagliga efterfrågan och för att säkerställa en effektiv kontroll av konventionella vapen i tredjeländer. |
| --- | --- |

1.2

Syftet med beslutet är därför att fortsätta med och utveckla det projektarbete som genomförts inom ramen för beslut (Gusp) 2017/2283 genom att ge unionens politiskt ansvariga, vapenkontrollexperter och vapenexportkontrolltjänstemän systematiskt sammanställd, relevant information till stöd för dem i arbetet med att utarbeta effektiva, faktabaserade strategier för att motverka avledning och olaglig spridning av konventionella vapen och ammunition till dessa i syfte att förbättra den internationella och regionala säkerheten. Beslutet kommer således att fortsätta vara till stöd för dem när det gäller att kombinera en framgångsrik reaktiv strategi med lämpliga förebyggande åtgärder för att komma till rätta med det olagliga utbudet och den olagliga efterfrågan och för att säkerställa en effektiv kontroll av konventionella vapen i tredjeländer.

| 1.3 | Detta beslut innebär fortsatt underhåll och ytterligare förbättring av det offentliga globala vapenrapporteringssystemet iTrace. De projekt som förtecknas i beslut (Gusp) 2017/2283 kommer att förstärkas genom 1) ökad frekvens och varaktighet för uppdrag som samlar in data om olagliga leveranser av konventionella vapen till konfliktdrabbade regioner, 2) specialanpassade supportpaket till de medlemsstater som omfattar direkta sökningar, specialbeställda data och rapporter, en dygnetruntöppen helpdesk samt kontroller efter leverans och 3) utbildning och handledning av nationella myndigheter i konfliktdrabbade stater för spårning av olagliga konventionella vapen som upptäckts eller beslagtagits inom deras territoriella behörigheter, kapacitetsuppbyggnad avseende förebyggande av avledning, inbegripet spårningskapacitet inom ramen för det internationella spårningsinstrumentet, bättre vapenförvaltning, inbegripet registrering, och bättre insamling av iTrace-data. |
| --- | --- |

1.3

2.   Övergripande mål

Den åtgärd som beskrivs i avsnitt 4 ska ytterligare stödja det internationella samfundet i kampen mot de destabiliserande effekterna av avledning av och olaglig handel med konventionella vapen och ammunition till dessa. Den kommer att fortsätta ge politiskt ansvariga, vapenkontrollexperter och vapenexportkontrolltjänstemän relevant information till stöd för dem i arbetet med att utveckla effektiva, faktabaserade strategier för att motverka avledning och olaglig spridning av konventionella vapen och ammunition till dessa i syfte att förbättra den internationella och regionala säkerheten. Åtgärden kommer särskilt

| a) | ge konkret information om avledningen av och den olagliga handeln med konventionella vapen och ammunition till dessa samt stödja det effektiva genomförandet av gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp, vapenhandelsfördraget, FN:s handlingsprogram och det internationella spårningsinstrumentet, |
| --- | --- |

a)

ge konkret information om avledningen av och den olagliga handeln med konventionella vapen och ammunition till dessa samt stödja det effektiva genomförandet av gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp, vapenhandelsfördraget, FN:s handlingsprogram och det internationella spårningsinstrumentet,

| b) | tillhandahålla skräddarsytt stöd till medlemsstaterna för att bistå vid bedömning och reducering av riskerna för avledning, |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla skräddarsytt stöd till medlemsstaterna för att bistå vid bedömning och reducering av riskerna för avledning,

| c) | exponera rutter och enheter som är involverade i avledningen av konventionella vapen och ammunition till dessa till konfliktdrabbade regioner eller till internationella terroristorganisationer samt, till stöd för nationella rättsliga förfaranden, tillhandahålla bevismaterial om grupper och enskilda personer som ägnar sig åt olaglig handel, |
| --- | --- |

c)

exponera rutter och enheter som är involverade i avledningen av konventionella vapen och ammunition till dessa till konfliktdrabbade regioner eller till internationella terroristorganisationer samt, till stöd för nationella rättsliga förfaranden, tillhandahålla bevismaterial om grupper och enskilda personer som ägnar sig åt olaglig handel,

| d) | intensifiera samarbetet mellan relevanta FN-organ, uppdrag och andra internationella organisationer när det gäller spårning av konventionella vapen och ammunition till dessa samt direkt tillhandahållande av information till stöd för befintliga övervakningsmekanismer, inklusive Interpols register- och spårningssystem för olagliga vapen (iARMS) och Europol (som 2019 ingick ett samförståndsavtal om informationsutbyte med CAR), |
| --- | --- |

d)

intensifiera samarbetet mellan relevanta FN-organ, uppdrag och andra internationella organisationer när det gäller spårning av konventionella vapen och ammunition till dessa samt direkt tillhandahållande av information till stöd för befintliga övervakningsmekanismer, inklusive Interpols register- och spårningssystem för olagliga vapen (iARMS) och Europol (som 2019 ingick ett samförståndsavtal om informationsutbyte med CAR),

| e) | tillhandahålla relevant information i syfte att identifiera prioriterade områden för internationellt samarbete och bistånd för en effektiv kamp mot avledning av och olaglig handel med konventionella vapen och ammunition till dessa, såsom finansiering för projekt som rör lagersäkerhet och/eller gränsförvaltning, och |
| --- | --- |

e)

tillhandahålla relevant information i syfte att identifiera prioriterade områden för internationellt samarbete och bistånd för en effektiv kamp mot avledning av och olaglig handel med konventionella vapen och ammunition till dessa, såsom finansiering för projekt som rör lagersäkerhet och/eller gränsförvaltning, och

| f) | erbjuda en mekanism som bidrar till att övervaka genomförandet av vapenhandelsfördraget, särskilt i syfte att upptäcka avledning av överförda konventionella vapen samt bistå regeringar vid bedömningen av risken för avledning före export av konventionella vapen, särskilt risken för avledning inom köparlandet eller återexport under icke önskvärda förhållanden. |
| --- | --- |

f)

erbjuda en mekanism som bidrar till att övervaka genomförandet av vapenhandelsfördraget, särskilt i syfte att upptäcka avledning av överförda konventionella vapen samt bistå regeringar vid bedömningen av risken för avledning före export av konventionella vapen, särskilt risken för avledning inom köparlandet eller återexport under icke önskvärda förhållanden.

3.   Projektets hållbarhet på lång sikt och resultat

Genom åtgärden ska en långsiktig ram tillhandahållas för varaktig övervakning av den olagliga spridningen av konventionella vapen och ammunition till dessa. Den förväntas väsentligen öka den befintliga vapenrelaterade informationen och utgöra ett avsevärt stöd för det riktade utarbetandet av effektiva strategier för kontroll av konventionella vapen och vapenexportkontroll. Projektet ska särskilt

| a) | bygga ut informationshanteringssystemet iTrace som ska säkerställa långsiktig insamling och analys av uppgifter om olagliga konventionella vapen, |
| --- | --- |

a)

bygga ut informationshanteringssystemet iTrace som ska säkerställa långsiktig insamling och analys av uppgifter om olagliga konventionella vapen,

| b) | ge politiskt ansvariga och experter inom kontroll av konventionella vapen ett verktyg för att fastställa effektivare strategier och prioriterade områden för bistånd och samarbete (till exempel genom identifiering av subregionala eller regionala mekanismer för samarbete, samordning och informationsutbyte som behöver inrättas eller förbättras eller genom identifiering av osäkra nationella lager, otillräcklig lagerhantering, olagliga överföringsrutter, bristfälliga gränskontroller eller otillräcklig brottsbekämpande kapacitet), |
| --- | --- |

b)

ge politiskt ansvariga och experter inom kontroll av konventionella vapen ett verktyg för att fastställa effektivare strategier och prioriterade områden för bistånd och samarbete (till exempel genom identifiering av subregionala eller regionala mekanismer för samarbete, samordning och informationsutbyte som behöver inrättas eller förbättras eller genom identifiering av osäkra nationella lager, otillräcklig lagerhantering, olagliga överföringsrutter, bristfälliga gränskontroller eller otillräcklig brottsbekämpande kapacitet),

| c) | omfatta en inbyggd flexibilitet att ta fram policyrelevant information, oberoende av de snabbt föränderliga policykraven, |
| --- | --- |

c)

omfatta en inbyggd flexibilitet att ta fram policyrelevant information, oberoende av de snabbt föränderliga policykraven,

| d) | på ett grundläggande sätt öka effektiviteten hos internationella organisationer verksamma inom vapenövervakning och hos enskilda personer genom att tillhandahålla en mekanism för informationsutbyte vars räckvidd kontinuerligt utvidgas, och |
| --- | --- |

d)

på ett grundläggande sätt öka effektiviteten hos internationella organisationer verksamma inom vapenövervakning och hos enskilda personer genom att tillhandahålla en mekanism för informationsutbyte vars räckvidd kontinuerligt utvidgas, och

| e) | bygga upp hållbar nationell kapacitet i konfliktdrabbade stater för att identifiera och spåra olagliga konventionella vapen och på ett effektivare sätt delta i internationella förfaranden för vapenkontroll och brottsbekämpning. |
| --- | --- |

e)

bygga upp hållbar nationell kapacitet i konfliktdrabbade stater för att identifiera och spåra olagliga konventionella vapen och på ett effektivare sätt delta i internationella förfaranden för vapenkontroll och brottsbekämpning.

4.   Beskrivning av åtgärden

4.1   Projekt 1: Utbilda och ge råd till nationella myndigheter i konfliktdrabbade stater när det gäller identifiering och internationell spårning av vapen

4.1.1   Projektmål

iTraces utbildnings- och rådgivningsprogram tillhandahåller de nationella myndigheterna i konfliktdrabbade stater metoder och kompetens för att själv kunna konstatera och ta itu med avledning av konventionella vapen. Utbildningen syftar till att bygga upp den ofta obefintliga kapaciteten att identifiera och spåra olagliga konventionella vapen, medan rådgivningen gör det möjligt för iTraces projektpersonal att identifiera kritiska kapacitetsbrister i realtid och omedelbart ta fram lösningar för att åtgärda dessa. iTraces utbildnings- och rådgivningsprogram stärker dessutom förbindelserna mellan iTrace-projektet och nationella myndigheter och ger dess fältundersökningsgrupper ökad åtkomst till beslagtagna och inhämtade konventionella vapen – vilket på ett övergripande sätt förbättrar iTraces insamling, analys och rapportering av data.

4.1.2   Fördelar för EU:s vapenkontrollinitiativ

iTraces utbildnings- och rådgivningsprogram svarar mot åtgärder som tas upp i EU‐strategin för handeldvapen och lätta vapen – att stödja nationell kapacitet att ”hitta och spåra ursprunget till olagliga handeldvapen och lätta vapen och ammunition i konfliktdrabbade områden” – och stärker direkt och indirekt en lång rad olika vapenkontrollinitiativ som stöds av medlemsstaterna. De direkta effekterna inbegriper stöd till nationella brottsbekämpande myndigheter med att spåra handeldvapen och lätta vapen i linje med det internationella spårningsinstrumentet, förbättring av den nationella kapaciteten att samla in data om spårade vapen inom ramen för indikator 16.4.2 för målen för hållbar utveckling samt stöd till program för förvaltning av vapen och ammunition som initierats av medlemsstaterna. De indirekta effekterna inbegriper återkoppling av information som samlats in på plats, däribland att varna medlemsstaterna om risker för avledning som konstaterats i partnerländer och upptäcka avledning från nationella lager och tillhandahålla information om detta till unionsstödda program för fysisk säkerhet och lagerhantering.

4.1.3   Projektverksamheter

2018 inrättade CAR den tekniska stödenheten, en enhet som utformats för att tillhandahålla utbildnings- och rådgivningsverksamheter till nationella myndigheter i konfliktdrabbade stater där iTrace-projektet är verksamt. Dessa utbildnings- och rådgivningsverksamheter är utformade för att generellt stärka nationella initiativ med åtgärder mot avledning genom att tillhandahålla instruktioner och kapacitetsutveckling för spårning, märkning och registrering av konventionella vapen i enlighet med de förfaranden som inrättats genom det internationella spårningsinstrumentet med avseende på beslagtagna och inhämtade olagliga konventionella vapen, samt bedömningar av fysisk säkerhet och lagerhantering som är avsedda att identifiera och åtgärda risker för avledning vid källan. CAR kommer att tillhandahålla specialiserad, behovsbaserad utbildning inom hela det ovan angivna verksamhetsspektrumet till lokala partner och, när så krävs, fredsstödjande personal (inbegripet FN- och unionsuppdrag och grupper/paneler för sanktionsövervakning). iTrace-projektet kommer i detta avseende att fortsätta att direkt motsvara den åtgärd som förtecknas i EU-strategin för handeldvapen och lätta vapen, enligt vilken EU kommer att stödja arbetet i ”FN-organ som övervakar vapenembargon”, och kommer att överväga ”möjligheterna att förbättra tillgången till deras slutsatser om omdirigering av olagliga skjutvapen och handeldvapen och lätta vapen med inriktning på kontroll av vapenexport”. Utbildningen inom ramen för iTrace‐projektet kommer att bygga på en rad olika tjänster som har erbjudits av CAR sedan 2014 och som har visat sig vara kritiska när det gäller att stödja lokala partner i konfliktdrabbade stater, bistå FN-paneler och säkerställa större tillträde för iTraces‐systemets fältundersökningsgrupper. I projektet kommer personal från fältundersökningsgrupperna och den tekniska stödenheten att utplaceras för att undervisa på stegvis mer tekniska nivåer, vad gäller

| a) | en introduktion i insamling av data om konventionella vapen, med hänvisningar till särskilda fall, |
| --- | --- |

a)

en introduktion i insamling av data om konventionella vapen, med hänvisningar till särskilda fall,

| b) | grundläggande identifiering av konventionella vapen och ändamålsenliga tekniker för dokumentering, |
| --- | --- |

b)

grundläggande identifiering av konventionella vapen och ändamålsenliga tekniker för dokumentering,

| c) | standardiserade tillvägagångssätt för insamling av bevisning samt spårning i bevissyfte, |
| --- | --- |

c)

standardiserade tillvägagångssätt för insamling av bevisning samt spårning i bevissyfte,

| d) | kraven på långväga, regionala och internationella undersökningar, |
| --- | --- |

d)

kraven på långväga, regionala och internationella undersökningar,

| e) | genomförandet av det internationella spårningsinstrumentet; i lämpliga fall kommer myndigheter i partnerländer att utbildas i och uppmuntras att initiera spårningsbegäranden, |
| --- | --- |

e)

genomförandet av det internationella spårningsinstrumentet; i lämpliga fall kommer myndigheter i partnerländer att utbildas i och uppmuntras att initiera spårningsbegäranden,

| f) | internationell spårning av vapen och internationella system för spårning av vapen (främst Interpol och Europol), |
| --- | --- |

f)

internationell spårning av vapen och internationella system för spårning av vapen (främst Interpol och Europol),

| g) | användningen av stordata och analyser av tendenser, och |
| --- | --- |

g)

användningen av stordata och analyser av tendenser, och

| h) | kanaler för tekniskt bistånd (internationellt) och brottsbekämpningsinsatser. |
| --- | --- |

h)

kanaler för tekniskt bistånd (internationellt) och brottsbekämpningsinsatser.

Dessa verksamheter kommer att bedrivas parallellt med fältundersökningarna inom iTrace – inbegripet gemensamma undersökningar (rådgivning) som genomförs tillsammans med nationella statliga myndigheter.

4.1.4   Projektresultat

Projektet ska

| a) | uppmana nationella myndigheter att bevilja större tillträde för iTraces‐systemets fältundersökningsgrupper – för att tillmötesgå de upprepade förfrågningarna till iTrace-grupperna om att tillhandahålla tekniskt bistånd och kapacitet för gemensamma undersökningar, och så att det resulterar i en mer omfattande insamling av data för iTrace, |
| --- | --- |

a)

uppmana nationella myndigheter att bevilja större tillträde för iTraces‐systemets fältundersökningsgrupper – för att tillmötesgå de upprepade förfrågningarna till iTrace-grupperna om att tillhandahålla tekniskt bistånd och kapacitet för gemensamma undersökningar, och så att det resulterar i en mer omfattande insamling av data för iTrace,

| b) | tillhandahålla konkret kapacitetsuppbyggnadsstöd till regeringar i stater som plågas av följderna av avledning av konventionella vapen men som saknar redskap för att kunna identifiera och rapportera om konventionella vapen som avletts; detta är ofta en situation som föregår en mer effektiv nationell förvaltning av konventionella vapen och utgör därför, i sig, ett stöd för genomförandet av vapenhandelsfördraget, det internationella spårningsinstrumentet, FN:s handlingsprogram för handeldvapen och lätta vapen, mål nr 16 för hållbar utveckling med avseende på indikator 16.4.2 och program för fysisk säkerhet och lagerhantering liksom samarbetet med internationella brottsbekämpande organ, däribland Interpol (iARMS) och Europol, |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla konkret kapacitetsuppbyggnadsstöd till regeringar i stater som plågas av följderna av avledning av konventionella vapen men som saknar redskap för att kunna identifiera och rapportera om konventionella vapen som avletts; detta är ofta en situation som föregår en mer effektiv nationell förvaltning av konventionella vapen och utgör därför, i sig, ett stöd för genomförandet av vapenhandelsfördraget, det internationella spårningsinstrumentet, FN:s handlingsprogram för handeldvapen och lätta vapen, mål nr 16 för hållbar utveckling med avseende på indikator 16.4.2 och program för fysisk säkerhet och lagerhantering liksom samarbetet med internationella brottsbekämpande organ, däribland Interpol (iARMS) och Europol,

| c) | stödja utökad dialog – särskilt genom identifiering av intressenter som är viktiga för andra unionsstödda initiativ (till exempel. förbindelserna mellan EU-uppdrag och regeringar i värdländer) och initiativ för att få fart på utvecklingen, såsom program för fysisk säkerhet och lagerhantering (till exempel unionsstödda lagerhanteringsprojekt). |
| --- | --- |

c)

stödja utökad dialog – särskilt genom identifiering av intressenter som är viktiga för andra unionsstödda initiativ (till exempel. förbindelserna mellan EU-uppdrag och regeringar i värdländer) och initiativ för att få fart på utvecklingen, såsom program för fysisk säkerhet och lagerhantering (till exempel unionsstödda lagerhanteringsprojekt).

4.1.5   Indikatorer för projektgenomförande

Upp till 40 besök för utbildning och rådgivning på fältet, med tonvikt på upprepade besök för att stödja nationella myndigheter i deras uppbyggnad av spårningskapacitet.

Projektet kommer att genomföras under hela den tre år långa projektperioden för iTrace.

4.1.6   Projektmottagare

iTrace-programmets utbildnings- och rådgivningsverksamhet kommer att medföra direkta fördelar för nationella intressenter i konfliktdrabbade stater, inbegripet brottsbekämpande organ och åklagare. Programmet kommer att erbjuda indirekt stöd till nationella dialoger med unionsfinansierade och andra vapenkontrollinitiativ, och uppmuntra till användning av internationella spårningsmekanismer (inbegripet Interpols iARMS-system och Europol) och underlätta samarbete med unionsstödda lagerhanteringsprojekt och andra projekt för kontroll av handeldvapen och lätta vapen.

4.2   Projekt 2: Förbättrade fältundersökningar som behövs för att i ökad utsträckning, i realtid, förse iTrace-systemet med dokumenterad bevisning gällande avledning av konventionella vapen och ammunition och annan relevant information

4.2.1   Projektmål

Projektet ska leda till ökad frekvens och varaktighet för forskning på fältet om spridning av konventionella vapen och ammunition som cirkulerar i konfliktdrabbade områden. I projektet kommer länder av särskilt intresse för medlemsstaterna att prioriteras, inbegripet, bland andra, Afghanistan, Irak, Libyen, Mali, Sydsudan, Somalia, Syrien, Ukraina och Jemen. Dessa undersökningar på fältet ska tillhandahålla konkret bevisning för avledda konventionella vapen i händerna på rebell- och terroristgrupper som annars skulle vara osynliga för externa observatörer (inbegripet vapenexporterande medlemsstater). CAR kommer att begära ett förhandsgodkännande från EU:s arbetsgrupp för export av konventionella vapen innan man inleder betydande verksamhet i sådana länder som inte tidigare varit föremål för iTraces fältundersökningar eller för iTraces utbildnings- och rådgivningsprogram.

CAR kommer att använda ny teknik och avancerad forensisk teknik inom ramen för en rad olika fältverksamheter, däribland förbättrad fotodokumentation, användning av forensik och återställande av utplånad märkning. CAR har visat att dessa metoder kan användas för att upptäcka spårbar information på tidigare ospårbara vapen, ammunition och tillhörande materiel, vilket möjliggör undersökningar av ett allt större antal typer av olagligt materiel vars identifieringsuppgifter har avlägsnats i syfte att dölja ursprunget.

Resulterande data ska förbättra medlemsstaternas gemensamma insikt om avledning och olagliga överföringar och om de metoder som personer som ägnar sig åt olaglig handel använder för att dölja sådan verksamhet, samt avsevärt stärka medlemsstaternas kapacitet att störa olaglig handel.

4.2.2   Fördelar för EU:s vapenkontrollinitiativ

iTraces fältundersökningar tillhandahåller en dynamisk baslinje vad gäller avledda konventionella vapen i konfliktdrabbade stater. Denna baslinje tillhandahåller ett dynamiskt mått på effektiviteten av gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp och effektiviteten hos de vapenkontrollavtal som medlemsstaterna har åtagit sig att följa, däribland vapenhandelsfördraget, FN:s handlingsprogram för handeldvapen och lätta vapen och EU-strategin för handeldvapen och lätta vapen. Den utförliga dokumenteringen av vapen i konflikter tjänar också som utgångspunkt för formella spårningar av konventionella vapen och omfattande utredningar av nätverk som ägnar sig åt konfliktfinansiering och leveranser av vapen som används i väpnade konflikter.

4.2.3   Projektverksamheter

Följande verksamheter ska genomföras inom ramen för detta projekt:

| a) | Utnyttja kvalificerade vapenexperter för att utföra fältanalyser av olagliga konventionella vapen och ammunition till dessa som inhämtats från konfliktdrabbade stater. |
| --- | --- |

a)

Utnyttja kvalificerade vapenexperter för att utföra fältanalyser av olagliga konventionella vapen och ammunition till dessa som inhämtats från konfliktdrabbade stater.

| b) | Analysera, granska och kontrollera dokumenterad bevisning rörande konventionella vapen och ammunition till och användare av dessa, inbegripet bland annat fotodokumentation, användning av forensik, återställande av utplånade märkningar på vapen, vapendelar och märkning inuti och utanpå vapen samt förpackningar och tillhörande transportdokumentation, tillsammans med resultat av fältundersökningar (användare, leverantörer och överföringsrutter). |
| --- | --- |

b)

Analysera, granska och kontrollera dokumenterad bevisning rörande konventionella vapen och ammunition till och användare av dessa, inbegripet bland annat fotodokumentation, användning av forensik, återställande av utplånade märkningar på vapen, vapendelar och märkning inuti och utanpå vapen samt förpackningar och tillhörande transportdokumentation, tillsammans med resultat av fältundersökningar (användare, leverantörer och överföringsrutter).

| c) | Föra över all inhämtad och granskad bevisning till informationshanteringssystemet och iTrace-onlineportalen för kartläggning, efter det att bevisningen i fråga har verifierats. |
| --- | --- |

c)

Föra över all inhämtad och granskad bevisning till informationshanteringssystemet och iTrace-onlineportalen för kartläggning, efter det att bevisningen i fråga har verifierats.

| d) | Identifiera och stödja lokala partner för att säkerställa att uppgifter till stöd för iTrace konsekvent samlas in under den föreslagna åtgärdens varaktighet och därefter. |
| --- | --- |

d)

Identifiera och stödja lokala partner för att säkerställa att uppgifter till stöd för iTrace konsekvent samlas in under den föreslagna åtgärdens varaktighet och därefter.

| e) | Fortsätta att samarbeta med medlemsstaternas regeringar för att i förväg fastställa nationella kontaktpunkter, och en samarbetsmekanism, i syfte att tydliggöra räckvidden för CAR:s utredningar och undvika intressekonflikter innan utredningarna inleds. |
| --- | --- |

e)

Fortsätta att samarbeta med medlemsstaternas regeringar för att i förväg fastställa nationella kontaktpunkter, och en samarbetsmekanism, i syfte att tydliggöra räckvidden för CAR:s utredningar och undvika intressekonflikter innan utredningarna inleds.

Projektet ska genomföras stegvis under hela den tre år långa projektperioden för iTrace.

4.2.4   Projektresultat

Projektet ska

| a) | på plats i konfliktdrabbade regioner dokumentera de konkreta bevisen för att konventionella vapen och ammunition till dessa har avletts eller varit föremål för olaglig handel, |
| --- | --- |

a)

på plats i konfliktdrabbade regioner dokumentera de konkreta bevisen för att konventionella vapen och ammunition till dessa har avletts eller varit föremål för olaglig handel,

| b) | verifiera och utveckla fall av olaglig handel med hjälp av bevis för att konventionella vapen och ammunition till dessa har avletts eller varit föremål för olaglig handel i alla regioner, vilka har inhämtats av CAR, organisationer som har fasta avtal om informationsutbyte med CAR samt i förekommande fall andra organisationer, |
| --- | --- |

b)

verifiera och utveckla fall av olaglig handel med hjälp av bevis för att konventionella vapen och ammunition till dessa har avletts eller varit föremål för olaglig handel i alla regioner, vilka har inhämtats av CAR, organisationer som har fasta avtal om informationsutbyte med CAR samt i förekommande fall andra organisationer,

| c) | tillhandahålla konkret, visuell och fysisk bevisning för konventionella vapen och ammunition till dessa som avletts eller varit föremål för olaglig handel, inbegripet fotografier av objekt, serienummer, fabriksmärkning, kartonger, packlistor, transportdokumentation, slutanvändardokumentation och information som erhållits genom användning av forensik och återställande av utplånade märkningar, |
| --- | --- |

c)

tillhandahålla konkret, visuell och fysisk bevisning för konventionella vapen och ammunition till dessa som avletts eller varit föremål för olaglig handel, inbegripet fotografier av objekt, serienummer, fabriksmärkning, kartonger, packlistor, transportdokumentation, slutanvändardokumentation och information som erhållits genom användning av forensik och återställande av utplånade märkningar,

| d) | skriftligen redogöra för olaglig verksamhet, inbegripet rutter för olaglig handel, aktörer och finansiella nätverk och stödnätverk som är involverade i avledande eller olaglig överföring samt bedömningar av bidragande faktorer (inbegripet ineffektiv lagerhantering och säkerhet samt överlagda, av staten organiserade nätverk för olaglig tillförsel), |
| --- | --- |

d)

skriftligen redogöra för olaglig verksamhet, inbegripet rutter för olaglig handel, aktörer och finansiella nätverk och stödnätverk som är involverade i avledande eller olaglig överföring samt bedömningar av bidragande faktorer (inbegripet ineffektiv lagerhantering och säkerhet samt överlagda, av staten organiserade nätverk för olaglig tillförsel),

| e) | överföra de ovannämnda bevisen, när de har verifierats, till informationshanteringssystemet och iTrace-onlineportalen för kartläggning för att sprida dem i sin helhet till allmänheten och medlemsstaterna genom säkra stationära och mobila plattformar. |
| --- | --- |

e)

överföra de ovannämnda bevisen, när de har verifierats, till informationshanteringssystemet och iTrace-onlineportalen för kartläggning för att sprida dem i sin helhet till allmänheten och medlemsstaterna genom säkra stationära och mobila plattformar.

4.2.5   Indikatorer för projektgenomförande

Upp till 75 utplaceringar på fältet (inbegripet förlängda utplaceringar vid behov) under hela treårsperioden för att få fram bevisning att överföra till informationshanteringssystemet och onlineportalen för kartläggning iTrace.

Projektet ska genomföras under hela den tre år långa projektperioden för iTrace.

4.2.6   Projektmottagare

iTrace ska fortsätta att tillhandahålla allt mer uttömmande information, som uttryckligen i första hand riktar sig till EU-medlemsstaternas politiskt ansvariga för vapenkontroll, myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser samt unionens institutioner, byråer och uppdrag. Dessa mottagare inom unionen kommer också att få tillgång till konfidentiell information via säkra stationära och mobila plattformar som tillhandahålls av iTrace.

Den offentliga informationen kommer alltjämt att vara tillgänglig för såväl mottagare inom unionen som mottagare utanför unionen, däribland politiskt ansvariga för vapenkontroll och myndigheter i tredjeländer som utfärdar vapenexportlicenser, samt för icke-statliga forskningsorganisationer, opinionsbildande organisationer och internationella nyhetsmedier.

4.3   Projekt 3: Specialanpassat stöd till medlemsstaternas myndigheter för vapenexportkontroll och politiskt ansvariga för vapenkontroll

4.3.1   Projektets mål

Projektet ska tillhandahålla medlemsstaterna ett konsekvent bilateralt stöd som inbegriper regelbundna personliga besök och specialanpassad rapportering och som är skräddarsytt för varje medlemsstats informationsbehov och särskilda intresseområden vad gäller vapenkontroll. Den information som tillhandahålls av medlemsstaternas myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser ska behandlas konfidentiellt och med vederbörlig respekt. CAR kommer också att upprätthålla kontakterna med olika nationella myndigheter i tredjeländer som utfärdar vapenexportlicenser. Dessa förbindelser kommer att stödja flera avgörande aspekter av de internationella insatserna för att ta itu med avledning och olaglig handel med konventionella vapen och kommer att stärka de internationella åtgärderna för att motverka avledning, inbegripet

| a) | tillhandahållande till myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser av detaljerade data och bevis på dokumenterad avledning, och |
| --- | --- |

a)

tillhandahållande till myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser av detaljerade data och bevis på dokumenterad avledning, och

| b) | på officiell begäran från EU-medlemsstaternas nationella myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser, stöd eller tillhandahållande av kapacitet till medlemsstaterna för kontroll efter leverans. |
| --- | --- |

b)

på officiell begäran från EU-medlemsstaternas nationella myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser, stöd eller tillhandahållande av kapacitet till medlemsstaterna för kontroll efter leverans.

4.3.2   Fördelar för EU:s vapenkontrollinitiativ

Regelbundna besök av iTrace-projektets team i medlemsstaternas huvudstäder gör det möjligt att föra bilaterala diskussioner om känsliga frågor (t.ex. avledning efter export) och för medlemsstaterna att bidra direkt till utformningen av iTrace och dess resultat (utredningarnas räckvidd och inriktning och typer av rapportering) och utarbetandet av förtroendeskapande åtgärder (t.ex. iTrace-förfarandena för förhandsanmälan och rätt till genmäle). iTrace-projektets uppsökande verksamhet i medlemsstaterna är också av avgörande betydelse då den tillhandahåller ett forum för ofta nyanserade diskussioner om nationella utmaningar och möjligheter med koppling till åtagandena enligt kriterium 7 i gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp och artikel 11 i vapenhandelsfördraget. Under de tidigare iTrace-projekten (I, II och III) har uppsökande besök varit avgörande för att förstå medlemsstaternas informationsbehov av såväl allmän karaktär (t.ex. ”Hur bedömer ni hotet med avseende på införseln av vapen till en viss konfliktzon?”) som sådana informationsbehov som är specifika för iTrace-projektet (t.ex. ”Vi behöver en infopanel som omedelbart varnar oss om alla inhemskt tillverkade vapen som dokumenteras av iTrace-projektets fältundersökningsgrupper”).

4.3.3   Projektverksamheter

Följande verksamheter ska genomföras inom ramen för detta projekt:

| a) | Återkommande besök av iTrace-team hos berörda myndigheter i medlemsstaternas huvudstäder för att informera om frågor som rör åtgärder mot avledning och för att rapportera om sina utredningar. |
| --- | --- |

a)

Återkommande besök av iTrace-team hos berörda myndigheter i medlemsstaternas huvudstäder för att informera om frågor som rör åtgärder mot avledning och för att rapportera om sina utredningar.

| b) | Fortsatt drift av en dygnetruntöppen helpdesk för omedelbar rådgivning om åtgärder mot avledning eller eventuella negativa pressuppgifter som grundas på obekräftade rapporter från tredje man. |
| --- | --- |

b)

Fortsatt drift av en dygnetruntöppen helpdesk för omedelbar rådgivning om åtgärder mot avledning eller eventuella negativa pressuppgifter som grundas på obekräftade rapporter från tredje man.

| c) | Underhåll, till förmån för de myndigheter i medlemsstaterna som utfärdar exportlicenser, av infopaneler online för strömning av krypterade data från iTrace-projektets informationshanteringssystem, med rödflaggning av parter som tidigare har varit inblandade i avledning av konventionella vapen, profilering av högriskdestinationer samt realtidsrapportering om avledning av inhemskt tillverkade vapen. |
| --- | --- |

c)

Underhåll, till förmån för de myndigheter i medlemsstaterna som utfärdar exportlicenser, av infopaneler online för strömning av krypterade data från iTrace-projektets informationshanteringssystem, med rödflaggning av parter som tidigare har varit inblandade i avledning av konventionella vapen, profilering av högriskdestinationer samt realtidsrapportering om avledning av inhemskt tillverkade vapen.

| d) | På officiell begäran från medlemsstaternas myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser, stöd eller tillhandahållande av kontroll av slutanvändning efter leverans (verifiering) till medlemsstaterna från iTrace-projektets fältundersökningsgrupper. |
| --- | --- |

d)

På officiell begäran från medlemsstaternas myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser, stöd eller tillhandahållande av kontroll av slutanvändning efter leverans (verifiering) till medlemsstaterna från iTrace-projektets fältundersökningsgrupper.

Projektet ska genomföras under hela den tre år långa projektperioden för iTrace.

4.3.4   Projektresultat

Projektet ska

| a) | på begäran biträda medlemsstaternas myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser med kartläggning av avledning efter export, |
| --- | --- |

a)

på begäran biträda medlemsstaternas myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser med kartläggning av avledning efter export,

| b) | tillhandahålla information till medlemsstaternas myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser, till stöd för en riskanalys avseende avledning (i linje med gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp och vapenhandelsfördraget) innan exportlicenser beviljas, |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla information till medlemsstaternas myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser, till stöd för en riskanalys avseende avledning (i linje med gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp och vapenhandelsfördraget) innan exportlicenser beviljas,

| c) | på begäran tillhandahålla kapacitet för kontroll efter leverans till medlemsstaternas myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser, |
| --- | --- |

c)

på begäran tillhandahålla kapacitet för kontroll efter leverans till medlemsstaternas myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser,

| d) | stödja medlemsstaternas politiskt ansvariga för vapenkontroll med information i realtid om utvecklingen i fråga om avledning och olaglig handel, till stöd för nationell medverkan i internationella politiska processer, samt |
| --- | --- |

d)

stödja medlemsstaternas politiskt ansvariga för vapenkontroll med information i realtid om utvecklingen i fråga om avledning och olaglig handel, till stöd för nationell medverkan i internationella politiska processer, samt

| e) | i tillämpliga fall och på begäran bistå medlemsstaternas nationella brottsbekämpande organ vid brottsutredningar. |
| --- | --- |

e)

i tillämpliga fall och på begäran bistå medlemsstaternas nationella brottsbekämpande organ vid brottsutredningar.

4.3.5   Indikatorer för projektgenomförande

Underhåll av specialanpassade infopaneler för stationära och mobila enheter där information strömmas från säkra partitioner i iTrace-systemet till medlemsstaternas nationella myndigheter. En helpdesk som bemannas av iTrace-projektets personal för fullständig support till medlemsstaternas myndigheter för vapenexportkontroll och politiskt ansvariga för vapenkontroll. Upp till 45 besök i medlemsstaternas huvudstäder på begäran.

Projektet ska genomföras under hela den tre år långa projektperioden för iTrace.

4.3.6   Projektmottagare

Alla intresserade medlemsstater. Besök i huvudstäderna och uppdrag som innebär kontroll efter leverans på begäran.

4.4   Projekt 4: Kontaktverksamhet inriktad på berörda parter samt internationell samordning

4.4.1   Projektets mål

Projektet ska lyfta fram nyttan med iTrace för internationella och nationella politiskt ansvariga, experter på kontroll av konventionella vapen samt myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser. Initiativen inom den uppsökande verksamheten ska också vara utformade för att i ökad utsträckning samordna informationsutbytet och bygga upp hållbara partnerskap med enskilda personer och organisationer som kan ta fram information som kan överföras till iTrace-systemet.

4.4.2   Fördelar för unionens vapenkontrollinitiativ

Projektet ska presentera unionens stöd för iTrace-projektet vid ett stort antal konferenser, evenemang och processer samt demonstrera projektets roll när det gäller att tillhandahålla konkret information till stöd för internationella vapenkontrollinitiativ. De på varandra följande iTrace-projekten (I, II och III) har visat att internationell uppsökande verksamhet har en avgörande roll att spela när det gäller att 1) utforma den internationella agendan avseende internationella förfaranden för vapenkontroll samt 2) skapa möjligheter för länder utanför EU att samarbeta med iTrace-projektet och, mer generellt, med unionens vapenkontrollinitiativ.

4.4.3   Projektverksamhet

Följande verksamhet kommer att genomföras inom ramen för detta projekt, varvid det är viktigt att undvika överlappning med andra åtaganden, exempelvis utåtriktad verksamhet till stöd för vapenhandelsfördraget:

| a) | Presentationer av iTrace-projektets personal vid relevanta internationella konferenser om alla aspekter av olaglig handel med konventionella vapen. Tjänstemännens presentationer ska vara utformade för att lyfta fram iTrace, med betoning på 1) dess konkreta nytta som ett stöd vid övervakningen av genomförandet av vapenhandelsfördraget, FN:s handlingsprogram och andra relevanta internationella instrument; 2) dess användbarhet vid identifieringen av prioriterade områden för internationellt bistånd och samarbete samt 3) dess användbarhet för myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser som profileringsmekanism för riskbedömning. |
| --- | --- |

a)

Presentationer av iTrace-projektets personal vid relevanta internationella konferenser om alla aspekter av olaglig handel med konventionella vapen. Tjänstemännens presentationer ska vara utformade för att lyfta fram iTrace, med betoning på 1) dess konkreta nytta som ett stöd vid övervakningen av genomförandet av vapenhandelsfördraget, FN:s handlingsprogram och andra relevanta internationella instrument; 2) dess användbarhet vid identifieringen av prioriterade områden för internationellt bistånd och samarbete samt 3) dess användbarhet för myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser som profileringsmekanism för riskbedömning.

| b) | Presentationer av iTrace-projektets personal riktade till nationella regeringar och fredsbevarande insatser. Presentationerna ska vara utformade för att lyfta fram iTrace för relevanta uppdragsavdelningar, dels för att främja och utarbeta formella avtal om informationsutbyte som leder till att information kan tas fram och överföras till iTrace-systemet, dels för att bistå politiskt ansvariga vid identifieringen av prioriterade områden för internationellt bistånd och samarbete. |
| --- | --- |

b)

Presentationer av iTrace-projektets personal riktade till nationella regeringar och fredsbevarande insatser. Presentationerna ska vara utformade för att lyfta fram iTrace för relevanta uppdragsavdelningar, dels för att främja och utarbeta formella avtal om informationsutbyte som leder till att information kan tas fram och överföras till iTrace-systemet, dels för att bistå politiskt ansvariga vid identifieringen av prioriterade områden för internationellt bistånd och samarbete.

Projektet ska genomföras under hela den tre år långa projektperioden för iTrace.

4.4.4   Projektresultat

Projektet ska

| a) | visa nyttan med iTrace och konceptet med dokumentation, sammanställning och utbyte av data om avledning för nationella och internationella politiskt ansvariga som arbetar för att genomföra avtal för kontroll av konventionella vapen och vapenexport (vapenhandelsfördraget, FN:s handlingsprogram och andra relevanta internationella instrument) och stödja genomförandet av dem, |
| --- | --- |

a)

visa nyttan med iTrace och konceptet med dokumentation, sammanställning och utbyte av data om avledning för nationella och internationella politiskt ansvariga som arbetar för att genomföra avtal för kontroll av konventionella vapen och vapenexport (vapenhandelsfördraget, FN:s handlingsprogram och andra relevanta internationella instrument) och stödja genomförandet av dem,

| b) | tillhandahålla relevant information för att underlätta för politiskt ansvariga och experter på kontroll av konventionella vapen vid identifieringen av prioriterade områden för internationellt bistånd och samarbete samt planeringen av effektiva strategier mot avledning, |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla relevant information för att underlätta för politiskt ansvariga och experter på kontroll av konventionella vapen vid identifieringen av prioriterade områden för internationellt bistånd och samarbete samt planeringen av effektiva strategier mot avledning,

| c) | förse myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser med ingående information om iTrace och dess användbarhet vid riskbedömning, utöver dess funktion som kanal för ytterligare återkoppling och systemutvidgning, |
| --- | --- |

c)

förse myndigheter som utfärdar vapenexportlicenser med ingående information om iTrace och dess användbarhet vid riskbedömning, utöver dess funktion som kanal för ytterligare återkoppling och systemutvidgning,

| d) | underlätta informationsutbyte mellan nationella regeringar och FN:s insatser för fredsbevarande och sanktionsövervakning, inbegripet databehandling och analyser med hjälp av iTrace-systemet, |
| --- | --- |

d)

underlätta informationsutbyte mellan nationella regeringar och FN:s insatser för fredsbevarande och sanktionsövervakning, inbegripet databehandling och analyser med hjälp av iTrace-systemet,

| e) | underlätta nätverksbyggande bland en växande grupp av experter på kontroll av konventionella vapen som utför utredningar på plats av avledning av och olaglig handel med konventionella vapen och ammunition till dessa, |
| --- | --- |

e)

underlätta nätverksbyggande bland en växande grupp av experter på kontroll av konventionella vapen som utför utredningar på plats av avledning av och olaglig handel med konventionella vapen och ammunition till dessa,

| f) | stärka den offentliga profilen för spårning av konventionella vapen och ammunition till dessa som ett medel för att bistå vid övervakningen av genomförandet av vapenhandelsfördraget, FN:s handlingsprogram, det internationella spårningsinstrumentet och andra internationella och regionala instrument för kontroll av vapen och vapenexportkontroll. |
| --- | --- |

f)

stärka den offentliga profilen för spårning av konventionella vapen och ammunition till dessa som ett medel för att bistå vid övervakningen av genomförandet av vapenhandelsfördraget, FN:s handlingsprogram, det internationella spårningsinstrumentet och andra internationella och regionala instrument för kontroll av vapen och vapenexportkontroll.

4.4.5   Indikatorer för projektgenomförande

Upp till 30 informationskonferenser med deltagande av iTrace-projektets personal. Presentationer av iTrace ska göras vid alla konferenser. De beskrivande kvartalsrapporterna ska innehålla konferensdagordningar och korta sammanfattningar.

Projektet ska genomföras under hela den tre år långa projektperioden för iTrace.

4.4.6   Projektmottagare

Se avsnitt 4.2.6 för en fullständig förteckning över mottagarna, som är desamma som mottagarna för detta projekt.

4.5   Projekt 5: iTrace-policyrapporter

4.5.1   Projektets mål

Projektet ska framställa rapporter om centrala policyfrågor baserade på de data som tagits fram genom fältundersökningar och som presenteras i iTrace-systemet. Rapporterna ska utformas för att lyfta fram specifika områden av internationellt intresse, bland annat övergripande mönster för olaglig handel med konventionella vapen och ammunition, den regionala fördelningen av konventionella vapen som varit föremål för olaglig handel och ammunition till dessa, samt prioriterade områden för internationell uppmärksamhet.

4.5.2   Nytta för unionens vapenkontrollinitiativ

iTrace-policyrapporterna riktar internationell uppmärksamhet på hur omfattande unionens vapenkontrollinitiativ är och på medlemsstaternas åtaganden att angripa problemet med avledning av konventionella vapen och ammunition till dessa. Sedan 2013 har dessa rapporter fått stor uppmärksamhet i många av världens ledande nyhetsmedier, vilket har föranlett nationella insatser från regeringar, parlamentsledamöter och det civila samhället. Eftersom iTrace-rapporterna inte drar sig för att identifiera olagliga konventionella vapen med ursprung i unionen belyser de medlemsstaternas progressiva inställning till vapenkontroll. Detta uppmuntrar sannolikt till öppenhet och större delaktighet i samt universalisering av fördrag och system som rör multilateral nedrustning, förhindrande av spridning och vapenkontroll, vilket efterfrågas i EU:s globala strategi (dvs. principen om att föregå med gott exempel).

4.5.3   Projektverksamheter

Ingående analyser som utmynnar i sammanställning, granskning, redigering och publikation, inklusive utskrift på papper och distribution av upp till 20 iTrace‐policyrapporter.

4.5.4   Projektresultat

Projektet ska

| a) | utarbeta upp till 20 rapporter som var och en behandlar en fråga av internationellt intresse, |
| --- | --- |

a)

utarbeta upp till 20 rapporter som var och en behandlar en fråga av internationellt intresse,

| b) | säkerställa att iTrace-policyrapporterna distribueras till alla medlemsstater, |
| --- | --- |

b)

säkerställa att iTrace-policyrapporterna distribueras till alla medlemsstater,

| c) | planera en riktad uppsökande strategi för att säkerställa en maximal global täckning, |
| --- | --- |

c)

planera en riktad uppsökande strategi för att säkerställa en maximal global täckning,

| d) | upprätthålla åtgärdens synlighet på den politiska arenan och i internationella nyhetsmedier genom att bland annat informera om olagliga konventionella vapen som är av aktuellt intresse, tillhandahålla politiskt relevanta analyser till stöd för pågående förfaranden för vapenkontroll och skräddarsy rapporter för att skapa ett maximalt intresse i internationella nyhetsmedier. |
| --- | --- |

d)

upprätthålla åtgärdens synlighet på den politiska arenan och i internationella nyhetsmedier genom att bland annat informera om olagliga konventionella vapen som är av aktuellt intresse, tillhandahålla politiskt relevanta analyser till stöd för pågående förfaranden för vapenkontroll och skräddarsy rapporter för att skapa ett maximalt intresse i internationella nyhetsmedier.

4.5.5   Indikatorer för projektgenomförande

Upp till 20 offentliggjorda iTrace-policyrapporter online som framställts under den tid som den föreslagna åtgärden omfattar.

Projektet ska genomföras under hela den tre år långa projektperioden för iTrace.

4.5.6   Projektmottagare

Se avsnitt 4.2.6 för en fullständig förteckning över mottagarna, som är desamma som mottagarna för detta projekt.

4.6   Projekt 6: Spårning av olagliga konventionella vapen och ammunition till dessa samt förbättrade utredningar

4.6.1   Projektets mål

Inom ramen för projektet kommer man att fortsätta att skicka formella spårningsbegäranden till nationella regeringar avseende olagliga konventionella vapen och ammunition till dessa. Svaren på dessa ger omfattande information om leveranskedjorna och fastställer på vilken plats och under vilka omständigheter som vapnen har avletts till obehöriga användare. Syftet med dessa insatser är att inrätta mekanismerna för avledning av konventionella vapen och ammunition till dessa från fall till fall och med stöd från exporterande stater, särskilt medlemsstaternas myndigheter för vapenexportkontroll. Spårning ger detaljerad information om nätverk för olaglig tillförsel av konventionella vapen, identifierar fall av otillåten vidareöverföring som strider mot slutanvändaravtal, signalerar överträdelser av FN:s och unionens vapenembargon och uppmärksammar stater på avledning efter export. Eftersom det är de nationella regeringarna själva som tillhandahåller spårningsinformation utgör spårningsprocessen framför allt en grund för beslutsfattande om vapenkontroll.

4.6.2   Fördelar för unionens vapenkontrollinitiativ

Tack vare spårningsbegäranden kan iTrace-projektet bidra med stöd för olika brottsbekämpande insatser i medlemsstaterna (och länder utanför unionen), inbegripet åtal och domar mot enskilda personer som deltar i olaglig handel med konventionella vapen och ammunition till dessa samt med tillhörande materiel.

Spårningsbegäranden gör dessutom medlemsstaterna uppmärksamma på fall av avledning efter export, och ger därmed avgörande information till stöd för effektiva riskbedömningar av vapenexportlicenser. På så sätt bidrar iTrace direkt med information för att hjälpa medlemsstaterna vid genomförandet av kriterium 7 i gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp och artikel 11 i vapenhandelsfördraget. Information som erhållits genom spårningsprocessen identifierar även otillåtna slutanvändare, avledare av konventionella vapen, illegala parter i leveranskedjan och olagliga finansiärer, vilket ger medlemsstater kritiska data för profilering av exportrisker.

4.6.3   Projektverksamheter

Ett konstant flöde av spårningsbegäranden och därtill knutna meddelanden och uppföljande undersökningar under projektets varaktighet.

4.6.4   Projektresultat

Projektet ska

| a) | spåra olagliga konventionella vapen och ammunition till dessa som påträffats i konfliktdrabbade områden i en hittills osedd takt; förbättringar av CAR:s standardiserade tillvägagångssätt under iTrace III, efter omfattande samråd med medlemsstaterna, kommer att säkerställa att information som samlats in av CAR:s spårningsenhet granskas av nationella regeringar innan de publiceras, och bidrar till det största globala registret över spårade vapen i konflikter, |
| --- | --- |

a)

spåra olagliga konventionella vapen och ammunition till dessa som påträffats i konfliktdrabbade områden i en hittills osedd takt; förbättringar av CAR:s standardiserade tillvägagångssätt under iTrace III, efter omfattande samråd med medlemsstaterna, kommer att säkerställa att information som samlats in av CAR:s spårningsenhet granskas av nationella regeringar innan de publiceras, och bidrar till det största globala registret över spårade vapen i konflikter,

| b) | den nyligen inrättade förbättrade undersökningsenheten kommer att använda information som samlats in vid spårningar av olagliga konventionella vapen och ammunition till dessa för att i högre grad klargöra avledningens ”vem, varför, vad, när och hur” genom att kartlägga leveranskedjan, med tre fokus för undersökningen: mänskliga nätverk, finansiering av olagliga vapen och logistik för tillförseln; den förbättrade undersökningsenheten kommer att utplaceras i hela världen och arbeta med att inhämta icke-offentliga vittnesmål, finansiell information och dokument inom och utanför konfliktområden, och |
| --- | --- |

b)

den nyligen inrättade förbättrade undersökningsenheten kommer att använda information som samlats in vid spårningar av olagliga konventionella vapen och ammunition till dessa för att i högre grad klargöra avledningens ”vem, varför, vad, när och hur” genom att kartlägga leveranskedjan, med tre fokus för undersökningen: mänskliga nätverk, finansiering av olagliga vapen och logistik för tillförseln; den förbättrade undersökningsenheten kommer att utplaceras i hela världen och arbeta med att inhämta icke-offentliga vittnesmål, finansiell information och dokument inom och utanför konfliktområden, och

| c) | slutligen kommer den förbättrade undersökningsenheten att förse politiska beslutsfattare med en rad nya möjligheter för att ta itu med olagliga överföringar av konventionella vapen och ammunition till dessa samt de bakomliggande finansiella och logistiska nätverken, utöver åtgärder såsom vapenembargon och direkta exportkontroller med möjligheter för s.k. nätverksstörningar, som sträcker sig från tillbörlig aktsamhet för banker till riktade kontroller av containrar och varningar om mellanhänder. |
| --- | --- |

c)

slutligen kommer den förbättrade undersökningsenheten att förse politiska beslutsfattare med en rad nya möjligheter för att ta itu med olagliga överföringar av konventionella vapen och ammunition till dessa samt de bakomliggande finansiella och logistiska nätverken, utöver åtgärder såsom vapenembargon och direkta exportkontroller med möjligheter för s.k. nätverksstörningar, som sträcker sig från tillbörlig aktsamhet för banker till riktade kontroller av containrar och varningar om mellanhänder.

4.6.5   Indikatorer för projektgenomförande

Mängden spårningsbegäranden – och huruvida de lyckas – kommer att registreras och bedömas löpande under åtgärdens varaktighet.

Projektet ska genomföras under hela den tre år långa projektperioden för iTrace.

4.6.6   Projektmottagare

Se avsnitt 4.2.6 för en fullständig förteckning över mottagarna, som är desamma som mottagarna för detta projekt.

5.   Lokalisering

För projekt 1, 2 och 6 krävs att experter på konventionella vapen i stor utsträckning utplaceras på fältet i konfliktdrabbade regioner. Dessa utplaceringar kommer att bedömas från fall till fall med hänsyn till säkerhet, tillgänglighet och tillgång till information. CAR har redan upprättat kontakter eller har redan pågående projekt i många av de berörda länderna. Projekt 3 ska genomföras i medlemsstaternas huvudstäder (tillsammans med andra resor inom landet i enlighet med medlemsstaternas krav). Projekt 4 ska genomföras vid internationella konferenser och i samordning med nationella regeringar och relevanta organisationer världen över för att säkerställa största möjliga synlighet för projektet. Projekt 5 ska sammanställas i Belgien, Italien, Frankrike och Förenade kungariket.

6.   Löptid

De kombinerade projekten beräknas pågå i sammanlagt 36 månader.

7.   Genomförandeorgan och unionens synlighet

Inom ramen för CAR arbetar små fältundersökningsgrupper med lokala försvars- och säkerhetsstyrkor, fredsbevarande/fredsfrämjande personal och andra aktörer med uppdrag på säkerhetsområdet. När dessa styrkor/uppdrag säkrar olagliga vapen eller platser för bevisinsamling tillvaratar CAR-personal alla tillgängliga bevis rörande dem och deras användargrupper. Därefter går CAR vidare med spårning av alla unikt identifierbara artiklar och genomför omfattande utredningar av olagliga överföringar av dem, leveranskedjorna och stöd till parter som utgör ett hot mot fred och stabilitet.

I samarbete med nationella myndigheter som utfärdar exportlicenser rekonstruerar CAR de leveranskedjor som ansvarar för att leverera vapen till väpnade konflikter genom att kartlägga olaglig verksamhet och avledning av vapen från lagliga till olagliga marknader. CAR dokumenterar den insamlade informationen i sitt globala vapenövervakningssystem – iTrace – som utgör världens största databas med data om vapen i konflikter, med över 500 000 poster om vapen, ammunition och tillhörande materiel i konflikter.

CAR använder denna information för att a) uppmärksamma medlemsstater på avledning av konventionella vapen och ammunition till dessa och b) möjliggöra riktade initiativ med åtgärder mot avledning, t.ex. reviderade exportkontrollåtgärder och internationella diplomatiska insatser.

Denna metod har visat sig leda till så gott som omedelbar upptäckt av avledning, då CAR:s fältundersökningsgrupper har underrättat medlemsstaterna om avledda vapen medan de fortfarande befinner sig i konfliktdrabbade områden (till exempel på plats i Mosul, Irak). I vissa fall har CAR-grupper upptäckt otillåten vidareöverföring inom två månader av vapen direkt från fabriken.

Beslut (Gusp) 2017/2283 stöder CAR i det fortsatta arbetet med och utvidgningen av iTrace-projektet, som inrättades genom beslut 2013/698/Gusp och förlängdes genom beslut (Gusp) 2015/1908. Projekten, iTrace I, iTrace II respektive iTrace III, har inneburit att iTrace har befästs som ett viktigt initiativ för övervakning av vapen i konflikter över hela världen och gett direkt stöd till EU:s myndigheter som utfärdar exportlicenser och politiskt ansvariga för vapenkontroll.

Dessutom efterfrågades i EU:s handlingsplan mot den olagliga handeln med och användningen av skjutvapen och sprängämnen av den 2 december 2015 att man skulle ”utöka användningen av iTrace” och det rekommenderades att nationella brottsbekämpande myndigheter skulle kontrollera eventuella upptäckter av vapen och ammunition mot uppgifterna i iTrace. CAR ingick 2019 ett samförståndsavtal med Europol för att bidra till detta arbete. CAR har dessutom tillhandahållit iTrace-data till Interpols iARMS-system och hjälpt Interpol att identifiera vapen som medlemsstaterna har överfört till iARMS.

CAR kommer att vidta alla lämpliga åtgärder för att offentliggöra det faktum att åtgärden i sin helhet har finansierats av unionen. Sådana åtgärder kommer att genomföras i enlighet med den handbok om kommunikation och synliggörande av Europeiska unionens externa åtgärder som fastställts och publicerats av Europeiska kommissionen.

CAR ska således säkerställa att unionens bidrag synliggörs, med lämpligt varumärke och offentliggörande som belyser unionens roll, säkerställer insyn i dess åtgärder och ökar medvetenheten om såväl motiven bakom detta beslut som unionens stöd för detta beslut och resultaten av detta stöd. Material som produceras inom ramen för projektet ska tydligt märkas med unionsflaggan i enlighet med unionens riktlinjer för korrekt användning och återgivning av flaggan.

8.   Metod och skyddsåtgärder för nationella regeringspartner

iTrace-åtgärden kommer att upprätthålla en politiskt balanserad rapportering. I linje med CAR:s grundprinciper kommer man inom ramen för åtgärden att rapportera om olagliga konventionella vapen och ammunition till dessa, som CAR:s fältundersökningsgrupper dokumenterar i konfliktdrabbade stater, utan hänsyn till deras typ eller ursprung och oavsett vilken part som innehar vapnen. CAR är medvetet om att en medlemsstats vapenexport kan bli föremål för en större offentlig granskning om medlemsstaten av öppenhetsskäl lämnar ut information. CAR kommer därför i största möjliga mån att

| a) | i sin offentliga rapportering ge ett erkännande till de medlemsstater som har tillhandahållit information till iTrace-åtgärden i den offentliga öppenhetens intresse, och |
| --- | --- |

a)

i sin offentliga rapportering ge ett erkännande till de medlemsstater som har tillhandahållit information till iTrace-åtgärden i den offentliga öppenhetens intresse, och

| b) | säkerställa att man i den offentliga rapporteringen om iTrace gör en tydlig åtskillnad mellan de medlemsstater som avses i punkt a och de stater som konsekvent underlåter att lämna ut information till stöd för iTrace-undersökningar. |
| --- | --- |

b)

säkerställa att man i den offentliga rapporteringen om iTrace gör en tydlig åtskillnad mellan de medlemsstater som avses i punkt a och de stater som konsekvent underlåter att lämna ut information till stöd för iTrace-undersökningar.

8.1   Operativ tydlighet

CAR kommer att begära ett förhandsgodkännande från EU:s arbetsgrupp för export av konventionella vapen innan man inleder betydande verksamhet i sådana länder som inte tidigare varit föremål för iTraces fältundersökningar eller för iTraces utbildnings- och rådgivningsprogram. Vid varje sådan begäran kommer CAR:s breda fokus i fråga om de undersökningar och den metod som planeras för landet i fråga att presenteras. Vid tidpunkten för antagandet av detta beslut hade iTrace-programmet tidigare verkat i följande länder: Afghanistan, Bahrain, Benin, Burkina Faso, Centralafrikanska republiken, Tchad, Demokratiska republiken Kongo, Elfenbenskusten, Egypten, Etiopien, Gambia Ghana, Indien, Irak, Israel, Jordanien, Kenya, Libanon, Libyen, Mali, Mauretanien, Marocko, Myanmar/Burma, Nepal, Niger, Nigeria, Filippinerna, Saudiarabien, Senegal, Somalia, Sydsudan, Sudan, Syrien, Tunisien, Turkiet, Uganda, Ukraina, Förenade Arabemiraten och Jemen.

8.2   Minimering av bias

CAR är medvetet om att den detaljnivå som nationella regeringar tillhandahåller vid spårningsbegäranden, från uteblivet svar till fullständigt utlämnande och tillhandahållande av överföringshandlingar, kan resultera i att medlemsstaterna blir föremål för olika grad av offentlig exponering. CAR åtar sig att mildra all implicit bias som en sådan skillnad i spårningssvar kan införa i iTrace-rapporteringen genom att göra följande:

| a) | Uttryckligen i skrift i inledningen ange alla fall som rapporterats genom iTrace‐åtgärden då medlemsstater öppet har besvarat spårningsbegäranden på ett sätt som, i tillämpliga fall, otvetydigt bekräftar lagligheten hos de överföringar som omfattas av dessa spårningsbegäranden. |
| --- | --- |

a)

Uttryckligen i skrift i inledningen ange alla fall som rapporterats genom iTrace‐åtgärden då medlemsstater öppet har besvarat spårningsbegäranden på ett sätt som, i tillämpliga fall, otvetydigt bekräftar lagligheten hos de överföringar som omfattas av dessa spårningsbegäranden.

| b) | Uttryckligen i skrift i inledningen ange alla fall som rapporterats genom iTrace‐åtgärden då stater inte har besvarat spårningsbegäranden och ange att ”CAR på grund av uteblivet spårningssvar inte kan uttala sig om lagligheten hos överföringen i fråga” (detta kommer inte att tillämpas i fall där medlemsstaterna, som svar på specifika spårningsbegäranden, har angett skäl som förhindrar dem att svara omedelbart eller fullständigt). |
| --- | --- |

b)

Uttryckligen i skrift i inledningen ange alla fall som rapporterats genom iTrace‐åtgärden då stater inte har besvarat spårningsbegäranden och ange att ”CAR på grund av uteblivet spårningssvar inte kan uttala sig om lagligheten hos överföringen i fråga” (detta kommer inte att tillämpas i fall där medlemsstaterna, som svar på specifika spårningsbegäranden, har angett skäl som förhindrar dem att svara omedelbart eller fullständigt).

| c) | Tillhandahålla Europeiska utrikestjänsten en schemalagd rapport om alla fall där CAR inte har fått en bekräftelse från en viss stat på att staten i fråga mottagit en spårningsbegäran inom 28 dagar efter mottagandet. CAR kommer att registrera alla mottagningsbekräftelser som inkommer i form av brev, fax, e-post eller telefonsamtal. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla Europeiska utrikestjänsten en schemalagd rapport om alla fall där CAR inte har fått en bekräftelse från en viss stat på att staten i fråga mottagit en spårningsbegäran inom 28 dagar efter mottagandet. CAR kommer att registrera alla mottagningsbekräftelser som inkommer i form av brev, fax, e-post eller telefonsamtal.

8.3   Spårningsprocessen

Medlemsstaterna besvarar spårningsbegäranden som utfärdats av CAR inom ramen för iTrace-projektet helt efter eget gottfinnande, i enlighet med sin nationella lagstiftning om exportkontroller och datasekretess.

CAR sänder inledningsvis spårningsbegäranden elektroniskt till en regerings permanenta representation vid FN i New York, men uppmanar nationella regeringar att, av administrativa skäl, utse en kontaktpunkt i sin huvudstad för den framtida kommunikationen med iTrace-åtgärden.

Spårningsprocessen följer CAR:s interna standardiserade tillvägagångssätt 02.02 och innefattar följande steg:

| a) | Vid datainsamling ska fältundersökningsgrupper som på begäran spårar konventionella vapen och ammunition till dessa märka dem för spårning i det offentliga globala vapenrapporteringssystemet iTrace. |
| --- | --- |

a)

Vid datainsamling ska fältundersökningsgrupper som på begäran spårar konventionella vapen och ammunition till dessa märka dem för spårning i det offentliga globala vapenrapporteringssystemet iTrace.

| b) | CAR:s spårningsenhet granskar alla andra data som samlats in på plats och inleder, tillsammans med CAR:s analysenhet, alla ytterligare spårningsbegäranden som den anser vara relevanta. |
| --- | --- |

b)

CAR:s spårningsenhet granskar alla andra data som samlats in på plats och inleder, tillsammans med CAR:s analysenhet, alla ytterligare spårningsbegäranden som den anser vara relevanta.

| c) | För föremål som valts ut för spårning ska systemet automatiskt i) tilldela varje föremål ett nummer för spårningsbegäran, ii) samla spårningsbegäranden för ett eller flera föremål som har sitt ursprung i ett och samma land i ett gemensamt spårningsmeddelande, och iii) tilldela varje spårningsmeddelande ett korrespondensnummer. |
| --- | --- |

c)

För föremål som valts ut för spårning ska systemet automatiskt i) tilldela varje föremål ett nummer för spårningsbegäran, ii) samla spårningsbegäranden för ett eller flera föremål som har sitt ursprung i ett och samma land i ett gemensamt spårningsmeddelande, och iii) tilldela varje spårningsmeddelande ett korrespondensnummer.

| d) | I och med sändningen av en spårningsbegäran inleds en väntetid på 28 dagar, med hänsyn till nationella förfaranden, till exempel i medlemsstaterna. Under väntetiden får CAR inte publicera eller hänvisa till föremålet i något av sina resultat. |
| --- | --- |

d)

I och med sändningen av en spårningsbegäran inleds en väntetid på 28 dagar, med hänsyn till nationella förfaranden, till exempel i medlemsstaterna. Under väntetiden får CAR inte publicera eller hänvisa till föremålet i något av sina resultat.

| e) | Om spårningsenheten vid 28-dagarsperiodens slut inte har fått något spårningssvar kan den skicka ut en påminnelse (per e-post eller telefon, och notera all kommunikation). Påminnelsen innebär inte att en ny 28-dagarsperiod inleds. |
| --- | --- |

e)

Om spårningsenheten vid 28-dagarsperiodens slut inte har fått något spårningssvar kan den skicka ut en påminnelse (per e-post eller telefon, och notera all kommunikation). Påminnelsen innebär inte att en ny 28-dagarsperiod inleds.

| f) | När spårningsenheten får ett svar på en spårningsbegäran ska den underrätta all berörd personal. Den berörda personalen diskuterar svaret med spårningsenheten och bestämmer hur de ska agera (dvs. besvarade den svarande parten CAR:s frågor? Behöver CAR följa upp eller begära förtydliganden? Kan CAR utfärda en anmälan om genmäle?) |
| --- | --- |

f)

När spårningsenheten får ett svar på en spårningsbegäran ska den underrätta all berörd personal. Den berörda personalen diskuterar svaret med spårningsenheten och bestämmer hur de ska agera (dvs. besvarade den svarande parten CAR:s frågor? Behöver CAR följa upp eller begära förtydliganden? Kan CAR utfärda en anmälan om genmäle?)

| g) | Efter det att alla förtydliganden har inkommit sammanställer spårningsenheten en anmälan om genmäle. Detta är en kort sammanfattning av den information som lämnats som svar på CAR:s begäran och innehåller varningar om information som saknas eller är ofullständig. Texten är avsedd att återges ordagrant i iTrace och i andra CAR-resultat och måste vara den mest fullständiga redogörelsen av den information som lämnats av den svarande efter en spårningsbegäran. Spårningsenheten vidarebefordrar textutkastet för granskning till det team som låg bakom spårningsbegäran. När teamet har godtagit texten underrättar det spårningsenheten skriftligen, varpå spårningsenheten skickar anmälan om genmäle. |
| --- | --- |

g)

Efter det att alla förtydliganden har inkommit sammanställer spårningsenheten en anmälan om genmäle. Detta är en kort sammanfattning av den information som lämnats som svar på CAR:s begäran och innehåller varningar om information som saknas eller är ofullständig. Texten är avsedd att återges ordagrant i iTrace och i andra CAR-resultat och måste vara den mest fullständiga redogörelsen av den information som lämnats av den svarande efter en spårningsbegäran. Spårningsenheten vidarebefordrar textutkastet för granskning till det team som låg bakom spårningsbegäran. När teamet har godtagit texten underrättar det spårningsenheten skriftligen, varpå spårningsenheten skickar anmälan om genmäle.

| h) | I och med sändningen av anmälan om genmäle inleds en ny väntetid på 28 dagar, då CAR uppmanar den svarande parten att föreslå tillägg till eller ändringar av texten till anmälan om genmäle. |
| --- | --- |

h)

I och med sändningen av anmälan om genmäle inleds en ny väntetid på 28 dagar, då CAR uppmanar den svarande parten att föreslå tillägg till eller ändringar av texten till anmälan om genmäle.

| i) | Om den svarande parten föreslår ändringar av texten ändrar CAR texten och utfärdar anmälan om genmäle på nytt. Varje gång spårningsenheten utfärdar en anmälan om genmäle på nytt inleds en ny väntetid på 28 dagar. Processen kan upprepas tills CAR anser att det konstruktiva utbytet har slutförts. CAR är inte ålagt att godta ändringsförslag till en anmälan om genmäle i det oändliga. |
| --- | --- |

i)

Om den svarande parten föreslår ändringar av texten ändrar CAR texten och utfärdar anmälan om genmäle på nytt. Varje gång spårningsenheten utfärdar en anmälan om genmäle på nytt inleds en ny väntetid på 28 dagar. Processen kan upprepas tills CAR anser att det konstruktiva utbytet har slutförts. CAR är inte ålagt att godta ändringsförslag till en anmälan om genmäle i det oändliga.

| j) | Processen för anmälan om genmäle slutförs antingen när den berörda regeringen underrättar CAR om att texten är godtagbar, eller när CAR anser att de ytterligare ändringar som föreslagits av den berörda regeringen är ogiltiga eller överflödiga. Om regeringen meddelar att den inte är enig med CAR, och CAR anser att de punkter som tas upp är ogiltiga eller överflödiga, måste CAR hänvisa till dessa invändningar i texten till anmälan om genmäle. |
| --- | --- |

j)

Processen för anmälan om genmäle slutförs antingen när den berörda regeringen underrättar CAR om att texten är godtagbar, eller när CAR anser att de ytterligare ändringar som föreslagits av den berörda regeringen är ogiltiga eller överflödiga. Om regeringen meddelar att den inte är enig med CAR, och CAR anser att de punkter som tas upp är ogiltiga eller överflödiga, måste CAR hänvisa till dessa invändningar i texten till anmälan om genmäle.

| k) | I fall där processen för anmälan om genmäle pågår och ett offentliggörande är nära förestående, meddelar CAR den svarande parten – två veckor innan texten låses – att några ytterligare ändringar inte kommer att införas i den relevanta publikationen efter det datum då texten låses. |
| --- | --- |

k)

I fall där processen för anmälan om genmäle pågår och ett offentliggörande är nära förestående, meddelar CAR den svarande parten – två veckor innan texten låses – att några ytterligare ändringar inte kommer att införas i den relevanta publikationen efter det datum då texten låses.

| l) | När spårningsenheten har införlivat alla ändringar och tillägg i texten översänder den textutkastet för granskning till det team som låg bakom spårningsbegäran. När CAR‐teamet har godtagit texten underrättar det skriftligen spårningsenheten om detta. Efter godkännandet är texten till anmälan om genmäle låst, och inga ytterligare ändringar kan göras i den. Denna text måste hädanefter återges ordagrant i alla offentliga eller icke-offentliga resultat som hänvisar till fallet. Det är därför absolut nödvändigt att spårningsenheten och de relevanta teamen enas om en fullständig text innan den utfärdar anmälningar om genmäle. |
| --- | --- |

l)

När spårningsenheten har införlivat alla ändringar och tillägg i texten översänder den textutkastet för granskning till det team som låg bakom spårningsbegäran. När CAR‐teamet har godtagit texten underrättar det skriftligen spårningsenheten om detta. Efter godkännandet är texten till anmälan om genmäle låst, och inga ytterligare ändringar kan göras i den. Denna text måste hädanefter återges ordagrant i alla offentliga eller icke-offentliga resultat som hänvisar till fallet. Det är därför absolut nödvändigt att spårningsenheten och de relevanta teamen enas om en fullständig text innan den utfärdar anmälningar om genmäle.

| m) | Om en regering i sitt svar på CAR:s spårningsbegäran identifierar nästa punkt i leveranskedjan utfärdar CAR en ny spårningsbegäran till denna part, varpå spårningsprocessen startar om från punkt a. |
| --- | --- |

m)

Om en regering i sitt svar på CAR:s spårningsbegäran identifierar nästa punkt i leveranskedjan utfärdar CAR en ny spårningsbegäran till denna part, varpå spårningsprocessen startar om från punkt a.

8.4   Förhandsanmälan

CAR skickar en förhandsanmälan till alla parter som i väsentlig utsträckning omnämns i iTrace-publikationer. Detta sker i form av ett formellt meddelande som utarbetas av författaren till den kommande publikationen och skickas av spårningsenheten. I förhandsanmälan beskrivs hur det i rapporten kommer att hänvisas till förhållandet mellan regeringen eller den andra angivna enheten och det berörda fallet. Den är utformad för att säkerställa att

| a) | CAR har visat tillbörlig aktsamhet vad gäller påståenden eller hänvisningar till enheter i sina resultat, och |
| --- | --- |

a)

CAR har visat tillbörlig aktsamhet vad gäller påståenden eller hänvisningar till enheter i sina resultat, och

| b) | att informationen i CAR:s rapporter är korrekt och rättvis. |
| --- | --- |

b)

att informationen i CAR:s rapporter är korrekt och rättvis.

När en förhandsanmälan har sänts inleds en väntetid på 28 dagar då CAR uppmanar mottagarna att kontrollera att den inlämnade informationen är korrekt och att lägga fram eventuella invändningar. CAR får inte publicera eller hänvisa till föremålet i något av sina resultat under denna 28-dagarsperiod.

9.   Rapportering

CAR ska en gång i kvartalet utarbeta beskrivande rapporter. Dessa kommer bland annat att innehålla detaljerad information om den verksamhet som genomförts under rapporteringsperioden, projekt för projekt, inbegripet datum och nationella institutioner. Rapporteringen kommer också att omfatta antalet samråd mellan iTrace och medlemsstaterna.

Forskningsverksamhetens geografiska omfattning, resultatens mängd och kategori samt deras ursprung kommer att bli tillgängliga i realtid på iTrace-infopanelen online.

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/71

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2019/2192

av den 19 december 2019

om ändring av beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 31 juli 2014 antog rådet beslut 2014/512/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 31 juli 2014 antog rådet beslut 2014/512/Gusp (1).

| (2) | Den 19 mars 2015 enades Europeiska rådet om att nödvändiga åtgärder skulle vidtas för att tydligt koppla de restriktiva åtgärdernas varaktighet till det fullständiga genomförandet av Minskavtalen, med beaktande av att avtalen förväntades ha genomförts fullt ut den 31 december 2015. |
| --- | --- |

(2)

Den 19 mars 2015 enades Europeiska rådet om att nödvändiga åtgärder skulle vidtas för att tydligt koppla de restriktiva åtgärdernas varaktighet till det fullständiga genomförandet av Minskavtalen, med beaktande av att avtalen förväntades ha genomförts fullt ut den 31 december 2015.

| (3) | Den 27 juni 2019 antog rådet beslut (Gusp) 2019/1108 (2), om förlängning av beslut 2014/512/Gusp till och med den 31 januari 2020 för att göra det möjligt för rådet att ytterligare bedöma genomförandet av Minskavtalen. |
| --- | --- |

(3)

Den 27 juni 2019 antog rådet beslut (Gusp) 2019/1108 (2), om förlängning av beslut 2014/512/Gusp till och med den 31 januari 2020 för att göra det möjligt för rådet att ytterligare bedöma genomförandet av Minskavtalen.

| (4) | Efter bedömningen av genomförandet av Minskavtalen anser rådet att beslut 2014/512/Gusp bör förlängas med ytterligare sex månader för att göra det möjligt för rådet att ytterligare bedöma genomförandet. |
| --- | --- |

(4)

Efter bedömningen av genomförandet av Minskavtalen anser rådet att beslut 2014/512/Gusp bör förlängas med ytterligare sex månader för att göra det möjligt för rådet att ytterligare bedöma genomförandet.

| (5) | Beslut 2014/512/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2014/512/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 9.1 första stycket i beslut 2014/512/Gusp ska ersättas med följande:

”1.   Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 juli 2020.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2019.

På rådets vägnar

K. MIKKONEN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2014/512/Gusp av den 31 juli 2014 om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina (EUT L 229, 31.7.2014, s. 13).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2019/1108 av den 27 juni 2019 om ändring av beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina (EUT L 175, 28.6.2019, s. 38).

2

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/72

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/2193

av den 17 december 2019

om regler för beräkning, verifiering och rapportering av uppgifter och fastställande av dataformat för Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk eller elektronisk utrustning (WEEE)

[delgivet med nr C(2019) 8995]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU av den 4 juli 2012 om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (1), särskilt artiklarna 11.3 och 16.9, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 11.2 i direktiv 2012/19/EU fastställs den metod som ska användas för att beräkna huruvida minimimål för återvinning av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (nedan kallat WEEE) som fastställs i bilaga V till det direktivet uppnås. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 11.2 i direktiv 2012/19/EU fastställs den metod som ska användas för att beräkna huruvida minimimål för återvinning av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (nedan kallat WEEE) som fastställs i bilaga V till det direktivet uppnås.

| (2) | För att säkerställa harmoniserad beräkning, verifiering och rapportering bör ytterligare regler fastställas för ett antal parametrar som är relaterade till beräkningen. Dessa parametrar avser i synnerhet beräkningen av vikten på WEEE som ska förberedas för återvinning, som går in i en anläggning för materialåtervinning och som återvinns och behandlas i den medlemsstat där WEEE har samlats in, i en annan medlemsstat eller i ett tredjeland. |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa harmoniserad beräkning, verifiering och rapportering bör ytterligare regler fastställas för ett antal parametrar som är relaterade till beräkningen. Dessa parametrar avser i synnerhet beräkningen av vikten på WEEE som ska förberedas för återvinning, som går in i en anläggning för materialåtervinning och som återvinns och behandlas i den medlemsstat där WEEE har samlats in, i en annan medlemsstat eller i ett tredjeland.

| (3) | I synnerhet bör förberedelse för återanvändning, tillsammans med materialåtervinning, räknas samman mot ett kombinerat minimimål för återvinning. |
| --- | --- |

(3)

I synnerhet bör förberedelse för återanvändning, tillsammans med materialåtervinning, räknas samman mot ett kombinerat minimimål för återvinning.

| (4) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av beräkningsreglerna i alla medlemsstater är det dessutom nödvändigt att, för de vanligaste avfallstyperna och vissa materialåtervinningsprocesser, fastställa vilka avfallsmaterial som bör ingå i beräkningen och vid vilken punkt som sådana material ska anses gå in i en materialåtervinningsåtgärd. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av beräkningsreglerna i alla medlemsstater är det dessutom nödvändigt att, för de vanligaste avfallstyperna och vissa materialåtervinningsprocesser, fastställa vilka avfallsmaterial som bör ingå i beräkningen och vid vilken punkt som sådana material ska anses gå in i en materialåtervinningsåtgärd.

| (5) | För att säkerställa att de uppgifter som ska rapporteras om materialåtervinning av WEEE är jämförbara bör den punkt då materialen anses gå in i en materialåtervinningsåtgärd även tillämpas på avfallsmaterial som har upphört att vara avfall till följd av förberedande behandling. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa att de uppgifter som ska rapporteras om materialåtervinning av WEEE är jämförbara bör den punkt då materialen anses gå in i en materialåtervinningsåtgärd även tillämpas på avfallsmaterial som har upphört att vara avfall till följd av förberedande behandling.

| (6) | Det är också nödvändigt att förtydliga beräkningsmetoden för den mängd WEEE som rapporteras som materialåtervunnen eller återvunnen när det gäller material som avlägsnas under den förberedande behandlingen. |
| --- | --- |

(6)

Det är också nödvändigt att förtydliga beräkningsmetoden för den mängd WEEE som rapporteras som materialåtervunnen eller återvunnen när det gäller material som avlägsnas under den förberedande behandlingen.

| (7) | Eftersom behandlingen av WEEE kan inbegripa olika stadier där WEEE kan sändas till en annan medlemsstat eller exporteras utanför unionen för behandling, antingen som hela produkter eller som delar, är det nödvändigt att förtydliga vad som får inkluderas i vikten för WEEE som behandlas i den medlemsstat som deltar i sådan behandling. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom behandlingen av WEEE kan inbegripa olika stadier där WEEE kan sändas till en annan medlemsstat eller exporteras utanför unionen för behandling, antingen som hela produkter eller som delar, är det nödvändigt att förtydliga vad som får inkluderas i vikten för WEEE som behandlas i den medlemsstat som deltar i sådan behandling.

| (8) | Enligt artikel 10.1 i direktiv 2012/19/EU får behandlingen av WEEE under vissa förutsättningar genomföras utanför den medlemsstat som samlat in det, eller utanför unionen. I sådana fall bör endast den medlemsstat som samlat in berört WEEE få tillgodoräkna sig det mot respektive minimimål för återvinning. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 10.1 i direktiv 2012/19/EU får behandlingen av WEEE under vissa förutsättningar genomföras utanför den medlemsstat som samlat in det, eller utanför unionen. I sådana fall bör endast den medlemsstat som samlat in berört WEEE få tillgodoräkna sig det mot respektive minimimål för återvinning.

| (9) | Enligt artikel 16.4 i direktiv 2012/19/EU ska medlemsstaterna samla in vissa typer av information om elektrisk och elektronisk utrustning (EEE) och WEEE. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 16.4 i direktiv 2012/19/EU ska medlemsstaterna samla in vissa typer av information om elektrisk och elektronisk utrustning (EEE) och WEEE.

| (10) | Enligt artikel 16 i direktiv 2012/19/EU, ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/849 (2) ska medlemsstaterna för varje kalenderår rapportera uppgifter om genomförandet av punkt 4 i den artikeln till kommissionen, i det format som fastställts av kommissionen. Detta format bör vara sådant att det säkerställer att de rapporterade uppgifterna utgör en tillräcklig grund för att kontrollera och övervaka uppnåendet av de minimimål för insamling och återvinning av WEEE som fastställs i direktiv 2012/19/EU. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 16 i direktiv 2012/19/EU, ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/849 (2) ska medlemsstaterna för varje kalenderår rapportera uppgifter om genomförandet av punkt 4 i den artikeln till kommissionen, i det format som fastställts av kommissionen. Detta format bör vara sådant att det säkerställer att de rapporterade uppgifterna utgör en tillräcklig grund för att kontrollera och övervaka uppnåendet av de minimimål för insamling och återvinning av WEEE som fastställs i direktiv 2012/19/EU.

| (11) | Enligt artikel 16.7 i direktivet ska medlemsstaterna lämna en kvalitetskontrollrapport som ska åtfölja de uppgifter som rapporteras enligt artikel 16.6. Det är viktigt att dessa kvalitetskontrollrapporter är jämförbara, bl.a. för att kommissionen ska kunna granska de uppgifter som rapporteras, inbegripet organisationen av datainsamlingen, datakällorna, metoden för beräkning av WEEE-insamlingsnivån och en redogörelse för eventuella dokumenterade bedömningar samt fullständighet, tillförlitlighet, punktlighet och konsekvens. Därför är det nödvändigt att fastställa formatet för kvalitetskontrollrapporten. |
| --- | --- |

(11)

Enligt artikel 16.7 i direktivet ska medlemsstaterna lämna en kvalitetskontrollrapport som ska åtfölja de uppgifter som rapporteras enligt artikel 16.6. Det är viktigt att dessa kvalitetskontrollrapporter är jämförbara, bl.a. för att kommissionen ska kunna granska de uppgifter som rapporteras, inbegripet organisationen av datainsamlingen, datakällorna, metoden för beräkning av WEEE-insamlingsnivån och en redogörelse för eventuella dokumenterade bedömningar samt fullständighet, tillförlitlighet, punktlighet och konsekvens. Därför är det nödvändigt att fastställa formatet för kvalitetskontrollrapporten.

| (12) | Enligt artikel 7.1 i direktiv 2012/19/EU ska varje medlemsstat från 2019 årligen uppnå en insamlingsnivå på 65 % av den av den genomsnittliga vikten av EEE som släppts ut på marknaden under de tre föregående åren i den berörda medlemsstaten, alternativt 85 % av det WEEE som genererats uttryckt i vikt på den medlemsstatens territorium. I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/699 (3) fastställs en gemensam metod för beräkning av vikten för EEE som släppts ut på marknaden i varje medlemsstat och en gemensam metod för beräkning av mängden WEEE som genererats uttryckt i vikt i varje medlemsstat. Medlemsstaterna bör ange vilken metod de väljer att använda för beräkningen av WEEE-insamlingsnivån i formatet för rapportering och i kvalitetskontrollrapporten. |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 7.1 i direktiv 2012/19/EU ska varje medlemsstat från 2019 årligen uppnå en insamlingsnivå på 65 % av den av den genomsnittliga vikten av EEE som släppts ut på marknaden under de tre föregående åren i den berörda medlemsstaten, alternativt 85 % av det WEEE som genererats uttryckt i vikt på den medlemsstatens territorium. I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/699 (3) fastställs en gemensam metod för beräkning av vikten för EEE som släppts ut på marknaden i varje medlemsstat och en gemensam metod för beräkning av mängden WEEE som genererats uttryckt i vikt i varje medlemsstat. Medlemsstaterna bör ange vilken metod de väljer att använda för beräkningen av WEEE-insamlingsnivån i formatet för rapportering och i kvalitetskontrollrapporten.

| (13) | Enligt artikel 2.1 b i direktiv 2012/19/EU, med verkan den 15 augusti 2018, ska all EEE klassificeras inom ramen för de sex kategorier som förtecknas i bilaga III till det direktivet, till skillnad från de tio kategorier som tillämpades under en övergångsperiod fram till det datumet. Formatet för rapportering bör återspegla denna övergång och alltså säkerställa att de rapporterade uppgifterna gör det möjligt att kontrollera och övervaka uppnåendet av de mål för återvinning av WEEE per kategori som anges i artikel 11.1 i och bilaga V (del 3) till direktiv 2012/19/EU. |
| --- | --- |

(13)

Enligt artikel 2.1 b i direktiv 2012/19/EU, med verkan den 15 augusti 2018, ska all EEE klassificeras inom ramen för de sex kategorier som förtecknas i bilaga III till det direktivet, till skillnad från de tio kategorier som tillämpades under en övergångsperiod fram till det datumet. Formatet för rapportering bör återspegla denna övergång och alltså säkerställa att de rapporterade uppgifterna gör det möjligt att kontrollera och övervaka uppnåendet av de mål för återvinning av WEEE per kategori som anges i artikel 11.1 i och bilaga V (del 3) till direktiv 2012/19/EU.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 39 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (4). |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 39 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Regler för beräkningen av för de minimimål för återvinning som avses i artikel 11.1 i direktiv 2012/19/EU

1.   Vikten på avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) ska vara vikten på hela de apparater som blivit till avfall och på komponenter i WEEE som efter kontroll, rengöring eller reparation kan återanvändas utan ytterligare sortering eller förbehandling.

Om komponenter förbereds för återanvändning ska endast vikten på själva komponenten rapporteras som förberedd för återanvändning.

Om hela apparater förbereds för återanvändning, och endast komponenter som totalt sett utgör mindre än 15 % av apparatens hela vikt ersätts med nya komponenter under förberedelsen för återanvändningsprocessen, ska hela apparatens vikt rapporteras som förberedd för återanvändning.

Apparater och komponenter som separeras vid anläggningar som behandlar WEEE och som ska återanvändas utan någon ytterligare sortering eller förbehandling ska också rapporteras som förberedda för återanvändning.

2.   Vikten på WEEE som går in i en materialåtervinningsanläggning ska vara vikten på de material som härrör från WEEE och som efter korrekt behandling i enlighet med artikel 8.2 i direktiv 2012/19/EU går in i en materialåtervinningsåtgärd där avfallsmaterial upparbetas till produkter, material eller ämnen som inte är avfall.

Förberedande verksamhet, såsom sortering, demontering, sönderdelning eller annan förbehandling för att avlägsna avfallsmaterial som inte är föremål för efterföljande upparbetning, ska inte anses som materialåtervinning.

De punkter där vissa avfallsmaterial som härrör från WEEE anses gå in i materialåtervinningsåtgärden anges i bilaga I. När avfallsmaterial upphör att vara avfall till följd av förbehandling vid de punkter som anges i bilaga I, ska mängden av dessa material inkluderas i den mängd WEEE som rapporteras som materialåtervunnen.

När en anläggning för materialåtervinning utför förbehandling ska vikten av de material som avlägsnas under förbehandlingen och som inte materialåtervinns inte inkluderas i den mängd WEEE som den anläggningen rapporterar som materialåtervunnen eller återvunnen och den ska inte tillgodoräknas mot materialåtervinnings- eller återvinningsmålen.

3.   Vikten WEEE som rapporteras som återvunnen ska inkludera förberedelse för återanvändning, materialåtervinning och annan återvinning, även energiåtervinning.

4.   Vikten WEEE som rapporteras som behandlad i en medlemsstat ska inte inkludera vikten WEEE som sorterats och lagrats i den medlemsstaten före export till en annan medlemsstat eller utanför unionen för behandling.

5.   Vikten WEEE som rapporteras av en medlemsstat som behandlad i en annan medlemsstat eller som behandlad utanför unionen ska innefatta de respektive mängder WEEE som utgörs av hela apparater, vilka har blivit avfall, och som sänds till en annan medlemsstat eller utanför unionen för sanering, demontering, sönderdelning, materialåtervinning eller återvinning. Denna vikt ska inte innefatta mängderna exporterat material som härrör från behandling av WEEE som sker i den rapporterande medlemsstaten.

6.   När WEEE sänds för behandling i en annan medlemsstat eller exporteras för behandling i ett tredjeland i enlighet med artikel 10 i direktiv 2012/19/EU är det endast den medlemsstat som samlat in och sänt eller exporterat detta WEEE för behandling som får tillgodoräkna sig det mot de minimimål för återvinning som avses i artikel 11.1 i direktiv 2012/19/EU.

7.   Medlemsstaterna får använda dokumenterade bedömningar enligt 16.4 i direktiv 2012/19/EU för att beräkna den genomsnittliga andelen materialåtervunnet eller återvunnet material som härrör från WEEE och från komponenter av WEEE.

Artikel 2

Format för rapportering av de uppgifter som avses i artikel 16.6 i direktiv 2012/19/EU och kvalitetskontrollrapport

1.   Medlemsstaterna ska rapportera de mängder elektrisk och elektronisk utrustning (EEE) som släpps ut på deras marknader, de mängder WEEE som samlas in via alla kanaler, den insamlingsnivå som uppnåtts och, om tillämpligt, den mängd WEEE som genereras, med användning av det format som fastställs i tabell 1 i bilaga II.

Dessa uppgifter ska rapporteras per kategori EEE enligt bilaga III till direktiv 2012/19/EU. För kategori 4 ”Stor utrustning” ska uppgifterna rapporteras uppdelade på två underkategorier, nämligen ”4a: Stor utrustning med undantag för solcellspaneler” och ”4b: Solcellspaneler”.

2.   Medlemsstaterna ska rapportera de mängder WEEE som förbereds för återanvändning, som materialåtervinns och som återvinns, den kombinerade nivå som uppnås för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning, den återvinningsnivå som uppnås och de mängder WEEE som behandlas i medlemsstaten och, i förekommande fall, som behandlas i en annan medlemsstat eller utanför unionen; för denna rapportering ska de använda det format som anges i tabell 2 i bilaga II.

Dessa uppgifter ska rapporteras per kategori EEE enligt bilaga III till direktiv 2012/19/EU. För kategori 4 ”Stor utrustning” ska uppgifterna rapporteras uppdelade på två underkategorier, nämligen ”4a: Stor utrustning med undantag för solcellspaneler” och ”4b: Solcellspaneler”.

3.   Medlemsstaterna ska rapportera de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2 i elektronisk form, enligt en kommunikationsstandard som fastställs av kommissionen.

4.   Medlemsstaterna ska rapportera uppgifterna om vikten på EEE som släpps ut på marknaden beräknad i enlighet med artikel 3 i genomförandeförordning (EU) 2017/699.

5.   Medlemsstaterna ska rapportera uppgifterna om vikten på WEEE som genereras beräknad i enlighet med artikel 4 i genomförandeförordning (EU) 2017/699.

6.   Medlemsstaterna ska rapportera den insamlingsnivå som uppnåtts ett rapporteringsår baserat på den genomsnittliga vikten av EEE som släppts ut på deras marknader de tre föregående åren.

När en medlemsstat beräknar insamlingsnivån baserat på mängden WEEE som genererats på dess territorium ska den rapportera uppgifter om vikten på det WEEE som genererats och uppgifter om WEEE-insamlingsnivån på grundval av genererat WEEE.

När en medlemsstat beräknar insamlingsnivån baserat på mängden EEE som släppts ut på marknaden de tre föregående åren, får den, på frivillig grund, rapportera uppgifter om vikten på det WEEE som genererats och uppgifter om WEEE-insamlingsnivån baserat på genererat WEEE.

7.   Medlemsstaterna ska inkomma med en kvalitetskontrollrapport i det format som fastställs i bilaga III till detta beslut.

När medlemsstaterna använder dokumenterade bedömningar för att rapportera uppgifter om de mängder och kategorier av WEEE som samlas in via alla kanaler, om WEEE som behandlas i medlemsstaten eller om den genomsnittliga andelen material från WEEE och komponenter i WEEE, ska den metod som används för dessa bedömningar beskrivas i kvalitetskontrollrapporten.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2019.

På kommissionens vägnar

Virginijus SINKEVIČIUS

Member of the Commission

---

(1)  
  EUT L 197, 24.7.2012, s. 38.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/849 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (EUT L 150, 14.6.2018, s. 93).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/699 av den 18 april 2017 om upprättande av en gemensam metod för beräkning av vikten av elektrisk och elektronisk utrustning (EEE) som släpps ut på marknaden i varje medlemsstat och en gemensam metod för beräkning av mängden avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE), uttryckt i vikt, som genereras i varje medlemsstat (EUT L 103, 19.4.2017, s. 17).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

4

---

BILAGA I

PUNKTER ENLIGT ARTIKEL 1.2 DÄR AVFALLSMATERIAL SOM HÄRRÖR FRÅN WEEE GÅR IN I MATERIALÅTERVINNINGSÅTGÄRDEN

| Material | Går in i materialåtervinningsåtgärden |
| --- | --- |
| Glas | Sorterat glas som inte genomgår ytterligare bearbetning innan det går in i en glasugn eller till produktion av filtermedier, slipmaterial, glasbaserad isolering och byggnadsmaterial. |
| Metaller | Sorterad metall som inte genomgår ytterligare bearbetning innan den går in i ett smältverk eller en masugn. |
| Plast | Plast som separerats efter polymerer och inte genomgår ytterligare bearbetning innan den går in i ett pelleterings-, extruderings- eller formgjutningsförfarande.
  Plastflingor som inte genomgår ytterligare bearbetning innan de används i en slutprodukt. |
| Trä | Sorterat trä som inte genomgår ytterligare bearbetning innan det används för tillverkning av spånskivor.
  Sorterat trä som går in i ett komposteringsförfarande. |
| Textilier | Sorterade textilier som inte genomgår ytterligare bearbetning innan de används för tillverkning av textilfibrer, lump eller granulat. |
| Komponenter i WEEE som består av flera olika material. | Metall, plast, glas, trä, textilier och andra material som kommer från behandling av komponenter i WEEE (t.ex. material från behandling av mönsterkort) som är föremål för materialåtervinning. |

Material

Går in i materialåtervinningsåtgärden

Glas

Sorterat glas som inte genomgår ytterligare bearbetning innan det går in i en glasugn eller till produktion av filtermedier, slipmaterial, glasbaserad isolering och byggnadsmaterial.

Metaller

Sorterad metall som inte genomgår ytterligare bearbetning innan den går in i ett smältverk eller en masugn.

Plast

Plast som separerats efter polymerer och inte genomgår ytterligare bearbetning innan den går in i ett pelleterings-, extruderings- eller formgjutningsförfarande.

Plastflingor som inte genomgår ytterligare bearbetning innan de används i en slutprodukt.

Trä

Sorterat trä som inte genomgår ytterligare bearbetning innan det används för tillverkning av spånskivor.

Sorterat trä som går in i ett komposteringsförfarande.

Textilier

Sorterade textilier som inte genomgår ytterligare bearbetning innan de används för tillverkning av textilfibrer, lump eller granulat.

Komponenter i WEEE som består av flera olika material.

Metall, plast, glas, trä, textilier och andra material som kommer från behandling av komponenter i WEEE (t.ex. material från behandling av mönsterkort) som är föremål för materialåtervinning.

---

BILAGA II

FORMAT FÖR RAPPORTERING AV UPPGIFTER FÖR DIREKTIV 2012/19/EU OM WEEE

Tabell 1

Elektrisk och elektronisk utrustning (EEE) som släpps ut på marknaden, avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk eller elektronisk utrustning (WEEE) som genereras och samlas in samt insamlingsnivå för WEEE

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktkategori | EEE som släpps ut på marknaden (placed on the market, POM) | WEEE som genereras | WEEE som samlas in från privathushåll | WEEE som samlas in från andra användare än privathushåll | Totalt Insamlat WEEE | Insamlingsnivå för WEEE (i %) |
| Metod |
| Total vikt (i ton) | Total vikt (i ton) | Total vikt (i ton) | Total vikt (i ton) | Total vikt (i ton) | A. Baserat på POM (%) | B. Baserat på WEEE som genereras (i %) |
| 1. | Temperaturregleringsutrustning |

1

2

3

4

5

6

Produktkategori

EEE som släpps ut på marknaden (placed on the market, POM)

WEEE som genereras

WEEE som samlas in från privathushåll

WEEE som samlas in från andra användare än privathushåll

Totalt Insamlat WEEE

Insamlingsnivå för WEEE (i %)

Metod

Total vikt (i ton)

Total vikt (i ton)

Total vikt (i ton)

Total vikt (i ton)

Total vikt (i ton)

A. Baserat på POM (%)

B. Baserat på WEEE som genereras (i %)

1.

Temperaturregleringsutrustning

| 2. | Skärmar, monitorer och produkter med skärmar vars yta överstiger 100 cm2 |
| --- | --- |

2.

Skärmar, monitorer och produkter med skärmar vars yta överstiger 100 cm2

| 3. | Lampor |
| --- | --- |

3.

Lampor

| 4. | Stor utrustning  (1)

  (med något yttre mått som överstiger 50 cm) |
| --- | --- |

4.

Stor utrustning  (1)

(med något yttre mått som överstiger 50 cm)

| 4a. | Stor utrustning med undantag för solcellspaneler  (1) |
| --- | --- |

4a.

Stor utrustning med undantag för solcellspaneler  (1)

| 4b. | Solcellspaneler  (1) |
| --- | --- |

4b.

Solcellspaneler  (1)

| 5. | Liten utrustning
  (inga yttre mått som överstiger 50 cm) |
| --- | --- |

5.

Liten utrustning

(inga yttre mått som överstiger 50 cm)

| 6. | Liten it- och telekommunikationsutrustning
  (inga yttre mått som överstiger 50 cm) |
| --- | --- |

6.

Liten it- och telekommunikationsutrustning

(inga yttre mått som överstiger 50 cm)

Totalt

Anmärkningar:

| — | Ljusgrå fält betyder att rapporteringen av de berörda uppgifterna är frivillig. |
| --- | --- |

—

Ljusgrå fält betyder att rapporteringen av de berörda uppgifterna är frivillig.

| — | Mörkgrå fält betyder att rapporteringen av de berörda uppgifterna kan vara obligatorisk eller frivillig, i enlighet med artikel 2.6 i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/... av den 17 december 2019 om regler för beräkning, verifiering och rapportering av uppgifter och fastställande av dataformat för Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk eller elektronisk utrustning (WEEE) (EUT L 330, 20.12.2019, s..XX)]. |
| --- | --- |

—

Mörkgrå fält betyder att rapporteringen av de berörda uppgifterna kan vara obligatorisk eller frivillig, i enlighet med artikel 2.6 i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/... av den 17 december 2019 om regler för beräkning, verifiering och rapportering av uppgifter och fastställande av dataformat för Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk eller elektronisk utrustning (WEEE) (EUT L 330, 20.12.2019, s..XX)].

| — | Medlemsstaterna ska skilja mellan verkliga nollor (0 ton) och värden som saknas/är okända. De ska ange ”0” för att rapportera noll ton och ”M” om uppgifterna är okända. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna ska skilja mellan verkliga nollor (0 ton) och värden som saknas/är okända. De ska ange ”0” för att rapportera noll ton och ”M” om uppgifterna är okända.

Tabell 2

Förberedelse för återanvändning, återvinning och materialåtervinning av WEEE, behandling av WEEE i varje medlemsstat och WEEE som exporteras och förberedelse för återanvändning, materialåtervinning och återvinning samt återvinningsnivå

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktkategori | Förberedelse för återanvändning | Materialåtervinning | Förberedelse för återanvändning och materialåtervinning | Förberedelse för återanvändning och materialåtervinningsnivå | Återvinning | Återvinningsgrad | WEEE som behandlas i medlemsstaten | WEEE som behandlas i annan medlemsstat | WEEE som behandlas utanför unionen |
| Total vikt (i ton) | Total vikt (i ton) | Total vikt (i ton) | % | Total vikt (i ton) | % | Total vikt (i ton) | Total vikt (i ton) | Total vikt (i ton) |
| 1. | Temperaturregleringsutrustning |

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Produktkategori

Förberedelse för återanvändning

Materialåtervinning

Förberedelse för återanvändning och materialåtervinning

Förberedelse för återanvändning och materialåtervinningsnivå

Återvinning

Återvinningsgrad

WEEE som behandlas i medlemsstaten

WEEE som behandlas i annan medlemsstat

WEEE som behandlas utanför unionen

Total vikt (i ton)

Total vikt (i ton)

Total vikt (i ton)

%

Total vikt (i ton)

%

Total vikt (i ton)

Total vikt (i ton)

Total vikt (i ton)

1.

Temperaturregleringsutrustning

| 2. | Skärmar, monitorer och produkter med skärmar vars yta överstiger 100 cm2 |
| --- | --- |

2.

Skärmar, monitorer och produkter med skärmar vars yta överstiger 100 cm2

| 3. | Lampor |
| --- | --- |

3.

Lampor

| 4. | Stor utrustning  (2)

  (med något yttre mått som överstiger 50 cm) |
| --- | --- |

4.

Stor utrustning  (2)

(med något yttre mått som överstiger 50 cm)

| 4a. | Stor utrustning med undantag för solcellspaneler  (2) |
| --- | --- |

4a.

Stor utrustning med undantag för solcellspaneler  (2)

| 4b. | Solcellspaneler  (2) |
| --- | --- |

4b.

Solcellspaneler  (2)

| 5. | Liten utrustning
  (inga yttre mått som överstiger 50 cm) |
| --- | --- |

5.

Liten utrustning

(inga yttre mått som överstiger 50 cm)

| 6. | Liten it- och telekommunikationsutrustning
  (inga yttre mått som överstiger 50 cm) |
| --- | --- |

6.

Liten it- och telekommunikationsutrustning

(inga yttre mått som överstiger 50 cm)

Totalt

-

-

Anmärkningar:

Medlemsstaterna ska skilja mellan verkliga nollor (0 ton) och värden som saknas/är okända. De ska ange ”0” för att rapportera noll ton och ”M” om uppgifterna är okända.

---

(1)  Vid rapportering ska kategori 4 för stor utrustning delas in i underkategori ”4a: Stor utrustning med undantag för solcellspaneler” och underkategori ”4b: Solcellspaneler”. Medlemsstaterna ska rapportera uppgifterna i underkategorierna 4a och 4b och den aggregerade linjen för kategori 4 ska hållas tom. Om en medlemsstat inte kan särskilja uppgifter i underkategorierna 4a och 4b ska den fylla i cellerna i de olika kolumnerna endast i den aggregerade linjen för kategori 4.

(2)  Vid rapportering ska kategori 4 för stor utrustning delas in i underkategori ”4a: Stor utrustning med undantag för solcellspaneler” och underkategori ”4b: Solcellspaneler”. Medlemsstaterna ska rapportera uppgifterna i underkategorierna 4a och 4b och den aggregerade linjen för kategori 4 ska hållas tom. Om en medlemsstat inte kan särskilja uppgifter i underkategorierna 4a och 4b ska den fylla i cellerna i de olika kolumnerna endast i den aggregerade linjen för kategori 4.

---

BILAGA III

FORMAT FÖR KVALITETSKONTROLLRAPPORTEN SOM MEDFÖLJER DE UPPGIFTER SOM AVSES I BILAGA II

DEL 1

ALLMÄN INFORMATION

Medlemsstat

| ... |
| --- |

...

Beteckning

| Kvalitetskontrollrapport för uppgifter som lämnas in inom ramen för Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU av den 4 juli 2012 om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) (EUT L 197, 24.7.2012, s. 38). |
| --- |

Kvalitetskontrollrapport för uppgifter som lämnas in inom ramen för Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU av den 4 juli 2012 om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) (EUT L 197, 24.7.2012, s. 38).

Organisation som lämnar in uppgifterna och kvalitetskontrollrapporten

| ... |
| --- |

...

Kontaktperson/kontaktuppgifter

| ... |
| --- |

...

Referensår

| ... |
| --- |

...

Leveransdatum/version av kvalitetskontrollrapporten

| ... |
| --- |

...

Begäran om konfidentiell behandling

| Denna kvalitetskontrollrapport ska vara tillgänglig






  — | för allmänheten (på kommissionens webbplats):
  ☐ Ja / ☐ Ja, med undantag för avsnitt(en): ...
  ☐ Nej
  Om nej, ange uttryckligen vilka avsnitt som bör vara konfidentiella och förklara varför. ... |
| --- | --- |

Denna kvalitetskontrollrapport ska vara tillgänglig

—

för allmänheten (på kommissionens webbplats):

☐ Ja / ☐ Ja, med undantag för avsnitt(en): ...

☐ Nej

Om nej, ange uttryckligen vilka avsnitt som bör vara konfidentiella och förklara varför. ...

| — | för medlemmarna i kommittén för teknisk anpassning (TAC) och expertgruppen för avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE):
  ☐ Ja / ☐ Ja, med undantag för avsnitt(en): ...
  ☐ Nej,
  Om nej, ange uttryckligen vilka avsnitt som bör vara konfidentiella och förklara varför. ... |
| --- | --- |

—

för medlemmarna i kommittén för teknisk anpassning (TAC) och expertgruppen för avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE):

☐ Ja / ☐ Ja, med undantag för avsnitt(en): ...

☐ Nej,

Om nej, ange uttryckligen vilka avsnitt som bör vara konfidentiella och förklara varför. ...

DEL 2

KÄLLA, VALIDERINGSFÖRFARANDE OCH TÄCKNING

A.   Metod och källor till uppgifter

A.1:   Metod för beräkning av mängden EEE som släppts ut på marknaden

| Ange metoden för beräkning av mängden EEE som släppts ut på marknaden i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/699 av den 18 april 2017 om upprättande av en gemensam metod för beräkning av vikten av elektrisk och elektronisk utrustning (EEE) som släpps ut på marknaden i varje medlemsstat och en gemensam metod för beräkning av mängden avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE), uttryckt i vikt, som genereras i varje medlemsstat (EUT L 103, 19.4.2017, s. 17).
  ... |
| --- |

Ange metoden för beräkning av mängden EEE som släppts ut på marknaden i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/699 av den 18 april 2017 om upprättande av en gemensam metod för beräkning av vikten av elektrisk och elektronisk utrustning (EEE) som släpps ut på marknaden i varje medlemsstat och en gemensam metod för beräkning av mängden avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE), uttryckt i vikt, som genereras i varje medlemsstat (EUT L 103, 19.4.2017, s. 17).

...

A.2:   Metod för beräkning av insamlingsnivån för WEEE

Ange den metod som använts för beräkning av insamlingsnivån för WEEE

Om metoden baseras på den genomsnittliga vikten av EEE som släppts ut på marknaden de tre föregående åren, tillhandahåll uppgifter om mängden EEE som släppts ut på marknaden under de tre år som föregår referensåret:

| | Total vikt (i ton) för EEE som släppts ut på marknaden i en medlemsstat |
| --- | --- |
| År (ett år före referensåret) | |
| År (två år före referensåret) | |
| År (tre år före referensåret) | |
| Genomsnittlig vikt för de tre åren =
  (summan av raderna 1 + 2 + 3, delad med 3) | |

Total vikt (i ton) för EEE som släppts ut på marknaden i en medlemsstat

År (ett år före referensåret)

År (två år före referensåret)

År (tre år före referensåret)

Genomsnittlig vikt för de tre åren =

(summan av raderna 1 + 2 + 3, delad med 3)

A.3:   Källa

Ange källan till uppgifter för de olika poster som anges nedan (t.ex. folkräkning/nationell statistik/rapporteringsskyldigheter för företag eller certifierade företagsenheter/myndigheter/sammanslutningar/undersökningar av avfallets sammansättning/eventuella särskilda konsekvensbedömningar enligt nationell lagstiftning samt relevanta bestämmelser).

a)   EEE som släppts ut på marknaden (tabell 1: kolumn 1)

| Ange de källor som använts för insamling av uppgifter om EEE som släppts ut på marknaden.
  ... |
| --- |

Ange de källor som använts för insamling av uppgifter om EEE som släppts ut på marknaden.

...

b)   WEEE som genererats (tabell 1: kolumn 2)

| Rapportera uppgifter om vikten på det WEEE som genererats, beräknad med hjälp av WEEE-beräkningsverktyget, och ange eventuella datauppdateringar av WEEE-beräkningsverktyget.
  För medlemsstater som baserar beräkningen av insamlingsnivån på genererat WEEE är dessa uppgifter obligatoriska. För medlemsstater som baserar beräkningen av insamlingsnivån på den genomsnittliga vikten av EEE som släppts ut på marknaden de tre föregående åren är dessa uppgifter frivilliga.
  ... |
| --- |

Rapportera uppgifter om vikten på det WEEE som genererats, beräknad med hjälp av WEEE-beräkningsverktyget, och ange eventuella datauppdateringar av WEEE-beräkningsverktyget.

För medlemsstater som baserar beräkningen av insamlingsnivån på genererat WEEE är dessa uppgifter obligatoriska. För medlemsstater som baserar beräkningen av insamlingsnivån på den genomsnittliga vikten av EEE som släppts ut på marknaden de tre föregående åren är dessa uppgifter frivilliga.

...

c)   WEEE som samlats in (tabell 1: kolumnerna 3, 4, 5 och 6)

| Ange de källor som använts för insamling av uppgifter om WEEE som samlats in via alla kanaler. Observera att enligt artikel 7.2 i direktiv 2012/19/EU ska mängden insamlat WEEE vara mängden WEEE som har:
  a) tagits emot av insamlings- och behandlingsanläggningar,
  b) tagits emot av distributörerna,
  c) samlats in separat av producenter eller tredje part som handlar för deras räkning.
  Ange särskilt om det har inrättats system som gör det möjligt för slutanvändarna och distributörerna att återlämna WEEE åtminstone avgiftsfritt i enlighet med artikel 5 i direktiv 2012/19/EU och lämna information om de uppgifter som ni kan få från sådana system.
  ... |
| --- |

Ange de källor som använts för insamling av uppgifter om WEEE som samlats in via alla kanaler. Observera att enligt artikel 7.2 i direktiv 2012/19/EU ska mängden insamlat WEEE vara mängden WEEE som har:

a) tagits emot av insamlings- och behandlingsanläggningar,

b) tagits emot av distributörerna,

c) samlats in separat av producenter eller tredje part som handlar för deras räkning.

Ange särskilt om det har inrättats system som gör det möjligt för slutanvändarna och distributörerna att återlämna WEEE åtminstone avgiftsfritt i enlighet med artikel 5 i direktiv 2012/19/EU och lämna information om de uppgifter som ni kan få från sådana system.

...

d)   Förberedelse för återanvändning, återvinning och materialåtervinning av WEEE (tabell 2: kolumnerna 1, 2 och 5)

| Observera att enligt artikel 11.2 i direktiv 2012/19/EU ska ni använda uppgifter om vikten av WEEE, dess komponenter, material eller ämnen när det går in i (input) en anläggning för förberedelse för återanvändning eller återvinning eller materialåtervinning efter korrekt behandling i enlighet med artikel 8.2 i direktiv 2012/19/EU.
  Ange vilka källor som använts för uppgifter om förberedelse för återanvändning, återvinning och materialåtervinning i enlighet artikel 11.4 i direktiv 2012/19/EU.
  Ange skillnaden mellan det som går in i en anläggning för förberedelse för återanvändning, i en anläggning för materialåtervinning, i en anläggning för förbränning (eller smältprocess) eller i en anläggning för (energi)återvinning.
  ... |
| --- |

Observera att enligt artikel 11.2 i direktiv 2012/19/EU ska ni använda uppgifter om vikten av WEEE, dess komponenter, material eller ämnen när det går in i (input) en anläggning för förberedelse för återanvändning eller återvinning eller materialåtervinning efter korrekt behandling i enlighet med artikel 8.2 i direktiv 2012/19/EU.

Ange vilka källor som använts för uppgifter om förberedelse för återanvändning, återvinning och materialåtervinning i enlighet artikel 11.4 i direktiv 2012/19/EU.

Ange skillnaden mellan det som går in i en anläggning för förberedelse för återanvändning, i en anläggning för materialåtervinning, i en anläggning för förbränning (eller smältprocess) eller i en anläggning för (energi)återvinning.

...

e)   WEEE som behandlats (tabell 2: kolumnerna 7, 8 och 9)

| Ange de källor som använts för insamling av uppgifter om WEEE som behandlats i medlemsstaten och om WEEE som behandlats i en annan medlemsstat eller utanför unionen.
  Gör också en allmän beskrivning av de behandlingssystem som finns tillgängliga i medlemsstaten och ange om behandlingskraven eller minimikvalitetsstandarderna för behandling av insamlat WEEE i medlemsstaten skiljer sig från eller är mer omfattande än bilaga VII till direktiv 2012/19/EU. I sådana fall, beskriv dessa krav eller standarder.
  ... |
| --- |

Ange de källor som använts för insamling av uppgifter om WEEE som behandlats i medlemsstaten och om WEEE som behandlats i en annan medlemsstat eller utanför unionen.

Gör också en allmän beskrivning av de behandlingssystem som finns tillgängliga i medlemsstaten och ange om behandlingskraven eller minimikvalitetsstandarderna för behandling av insamlat WEEE i medlemsstaten skiljer sig från eller är mer omfattande än bilaga VII till direktiv 2012/19/EU. I sådana fall, beskriv dessa krav eller standarder.

...

B.   Källornas kvalitet/Förfarande för validering av uppgifter

B.1:   Källornas kvalitet

| Beskriv kvaliteten på de olika källor som används (även utmaningar kopplade till kvaliteten på uppgifterna och hur ni avser att förbättra kvaliteten i framtiden).
  ... |
| --- |

Beskriv kvaliteten på de olika källor som används (även utmaningar kopplade till kvaliteten på uppgifterna och hur ni avser att förbättra kvaliteten i framtiden).

...

B.2:   Kvaliteten på uppskattningarna av EEE som släppts ut på marknaden inom olika kategorier

| Om dessa uppgifter samlas in från operatörer, innan de samlas in av medlemsstaterna, enligt andra EEE-kategorier än de som anges i direktiv 2012/19/EU, eller enligt underkategorier, förklara vilka EEE-kategorier eller underkategorier som används och hur uppgifter inom dessa kategorier omvandlas till uppgifter inom EEE-kategorierna enligt direktiv 2012/19/EU |
| --- |

Om dessa uppgifter samlas in från operatörer, innan de samlas in av medlemsstaterna, enligt andra EEE-kategorier än de som anges i direktiv 2012/19/EU, eller enligt underkategorier, förklara vilka EEE-kategorier eller underkategorier som används och hur uppgifter inom dessa kategorier omvandlas till uppgifter inom EEE-kategorierna enligt direktiv 2012/19/EU

B.3:   Övervakning av uppnåendet av målen

| Beskriv de nationella åtgärderna för att främja uppnåendet av målen när det gäller insamling, förberedelse för återanvändning och materialåtervinning samt återvinning.
  Redogör också för åtgärder som vidtagits för att informera användarna om EEE och uppmuntra deras deltagande i WEEE-hantering i enlighet med artikel 14 i direktiv 2012/19/EU.
  Om WEEE-mängder som ”behandlats i andra medlemsstater” eller ”behandlats utanför EU” rapporteras, ange:






  — | om denna export beaktas vid beräkningen av återvinningsnivån och nivåerna för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning, |
| --- | --- |

Beskriv de nationella åtgärderna för att främja uppnåendet av målen när det gäller insamling, förberedelse för återanvändning och materialåtervinning samt återvinning.

Redogör också för åtgärder som vidtagits för att informera användarna om EEE och uppmuntra deras deltagande i WEEE-hantering i enlighet med artikel 14 i direktiv 2012/19/EU.

Om WEEE-mängder som ”behandlats i andra medlemsstater” eller ”behandlats utanför EU” rapporteras, ange:

—

om denna export beaktas vid beräkningen av återvinningsnivån och nivåerna för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning,

| — | hur ni fastställt återvinningsnivåerna och nivåerna för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning för dessa exporterade mängder. |
| --- | --- |

—

hur ni fastställt återvinningsnivåerna och nivåerna för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning för dessa exporterade mängder.

Om det finns ett krav på att styrkande dokument utöver de bevis som krävs enligt artikel 10.2 i direktiv 2012/19/EU ska läggas fram för de behöriga myndigheternas godkännande av exporten, beskriv de styrkande dokument som krävs.

...

B.4:   Datasortering och konsekvens

| Beskriv de åtgärder som vidtagits för att undvika dubbelräkning av importerat WEEE, som inte ska tillgodoräknas mot uppnåendet av målen och inte rapporteras under behandling, förberedelse för återanvändning, materialåtervinning och återvinning i den importerande medlemsstaten.
  Beskriv eventuella korrigeringar för att redovisa import och export, t.ex. för att beakta privat import och export eller vilseledande deklarationer (begagnat EEE i stället för WEEE) eller annat.
  ... |
| --- |

Beskriv de åtgärder som vidtagits för att undvika dubbelräkning av importerat WEEE, som inte ska tillgodoräknas mot uppnåendet av målen och inte rapporteras under behandling, förberedelse för återanvändning, materialåtervinning och återvinning i den importerande medlemsstaten.

Beskriv eventuella korrigeringar för att redovisa import och export, t.ex. för att beakta privat import och export eller vilseledande deklarationer (begagnat EEE i stället för WEEE) eller annat.

...

B.5:   Förfarande för validering av uppgifter

| Beskriv det förfarande som använts för att kontrollera uppgifternas giltighet.
  Redogör också närmare för de system för inspektion och övervakning som tillämpas i medlemsstaten för att kontrollera att direktiv 2012/19/EU genomförs korrekt.
  ... |
| --- |

Beskriv det förfarande som använts för att kontrollera uppgifternas giltighet.

Redogör också närmare för de system för inspektion och övervakning som tillämpas i medlemsstaten för att kontrollera att direktiv 2012/19/EU genomförs korrekt.

...

C.   Fullständighet/täckning

| C.1: Täcks hela sektorn av de datakällor som behandlats tidigare?
  ☐ Ja / ☐ Nej |
| --- |

C.1: Täcks hela sektorn av de datakällor som behandlats tidigare?

☐ Ja / ☐ Nej

| C.2: Används några dokumenterade bedömningar avseende EEE som släpps ut på marknaden i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2017/699?
  ☐ Ja / ☐ Nej |
| --- |

C.2: Används några dokumenterade bedömningar avseende EEE som släpps ut på marknaden i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2017/699?

☐ Ja / ☐ Nej

| C.3: Är det några dokumenterade bedömningar som används avseende WEEE som samlas in och behandlas som beaktas för rapporteringen när det gäller uppnåendet av de relevanta målen?
  ☐ Ja / ☐ Nej
  Om ja, beskriv metoden för att ta fram sådana bedömningar och tillhandahåll relevanta styrkande dokument för dessa bedömningar.
  ... |
| --- |

C.3: Är det några dokumenterade bedömningar som används avseende WEEE som samlas in och behandlas som beaktas för rapporteringen när det gäller uppnåendet av de relevanta målen?

☐ Ja / ☐ Nej

Om ja, beskriv metoden för att ta fram sådana bedömningar och tillhandahåll relevanta styrkande dokument för dessa bedömningar.

...

| C.4: Är det några dokumenterade bedömningar som används avseende den genomsnittliga andelen materialåtervunnet och återvunnet material som härrör från WEEE och komponenter i WEEE som beaktas för rapporteringen om uppnåendet av de relevanta målen?
  ☐ Ja / ☐ Nej
  Om ja, beskriv metoden för att ta fram sådana bedömningar och tillhandahåll relevanta styrkande dokument för dessa bedömningar.
  ... |
| --- |

C.4: Är det några dokumenterade bedömningar som används avseende den genomsnittliga andelen materialåtervunnet och återvunnet material som härrör från WEEE och komponenter i WEEE som beaktas för rapporteringen om uppnåendet av de relevanta målen?

☐ Ja / ☐ Nej

Om ja, beskriv metoden för att ta fram sådana bedömningar och tillhandahåll relevanta styrkande dokument för dessa bedömningar.

...

| C.5: Vilken andel (i %) av insamlat och behandlat WEEE omfattas, eller beräknas omfattas, av rapporteringssystemet?
  ... |
| --- |

C.5: Vilken andel (i %) av insamlat och behandlat WEEE omfattas, eller beräknas omfattas, av rapporteringssystemet?

...

D.   Övrigt

D.1:   Saknade uppgifter

| Om obligatoriska uppgifter saknas, beskriv skälen till dessa luckor och lämna information om de åtgärder som har vidtagits för att åtgärda situationen.
  ... |
| --- |

Om obligatoriska uppgifter saknas, beskriv skälen till dessa luckor och lämna information om de åtgärder som har vidtagits för att åtgärda situationen.

...

D.2:   Rimlighetskontroll

Ange om någon av följande situationer har inträffat:

| 1. | Mängden EEE som släppts ut på marknaden understiger 10 kg per invånare och år. |
| --- | --- |

1.

Mängden EEE som släppts ut på marknaden understiger 10 kg per invånare och år.

☐ Ja / ☐ Nej

| 2. | Mängden insamlat WEEE understiger mängden EEE som släppts ut på marknaden. |
| --- | --- |

2.

Mängden insamlat WEEE understiger mängden EEE som släppts ut på marknaden.

☐ Ja / ☐ Nej

| 3. | WEEE-insamlingsnivån överstiger 75 % av EEE som släppts ut på marknaden eller överstiger 100 % av genererat WEEE. |
| --- | --- |

3.

WEEE-insamlingsnivån överstiger 75 % av EEE som släppts ut på marknaden eller överstiger 100 % av genererat WEEE.

☐ Ja / ☐ Nej

| 4. | Mängden behandlat WEEE understiger mängden insamlat WEEE. |
| --- | --- |

4.

Mängden behandlat WEEE understiger mängden insamlat WEEE.

☐ Ja / ☐ Nej

| 5. | Mängden materialåtervunnet WEEE (inklusive för återanvändning) överstiger mängden WEEE-återvinning (inkl. förberedelse för återanvändning). |
| --- | --- |

5.

Mängden materialåtervunnet WEEE (inklusive för återanvändning) överstiger mängden WEEE-återvinning (inkl. förberedelse för återanvändning).

☐ Ja / ☐ Nej

| 6. | Materialåtervinningsnivån (inkl. förberedelse för återanvändning) överstiger 95 %. |
| --- | --- |

6.

Materialåtervinningsnivån (inkl. förberedelse för återanvändning) överstiger 95 %.

☐ Ja / ☐ Nej

| 7. | Återvinningsnivån (inkl. förberedelse för återanvändning) överstiger 99 %. |
| --- | --- |

7.

Återvinningsnivån (inkl. förberedelse för återanvändning) överstiger 99 %.

☐ Ja / ☐ Nej

| 8. | Avbrott i tidsserier (betydande ändringar av rapporterade mängder över tid) |
| --- | --- |

8.

Avbrott i tidsserier (betydande ändringar av rapporterade mängder över tid)

☐ Ja / ☐ Nej

Om svaret på en eller flera frågor är ja, lämna ytterligare information om händelsen och ange skälen.

...

E.   Skillnader i förhållande till uppgifter som rapporterats under tidigare år

| Beskriv och förklara eventuella väsentliga ändringar av metoden för insamling eller validering av uppgifter eller av metoden för beräkning av WEEE-insamlingsnivåer och återvinningsnivåer för det nuvarande referensåret jämfört med de metoder som använts för tidigare referensår.
  ... |
| --- |

Beskriv och förklara eventuella väsentliga ändringar av metoden för insamling eller validering av uppgifter eller av metoden för beräkning av WEEE-insamlingsnivåer och återvinningsnivåer för det nuvarande referensåret jämfört med de metoder som använts för tidigare referensår.

...

F.   Nationella webbplatser, referensdokument och publikationer av betydelse

| Ange alla andra relevanta informationskällor, t.ex. rapporter som omfattar aspekter av uppgifternas kvalitet, täckning eller andra aspekter av genomförandet såsom rapporter från producentansvarsorganisationer om läget vad gäller insamling, behandling och återvinning av WEEE, rapporter om bästa praxis för insamling och behandling av WEEE, rapporter om import och export av WEEE och eventuella andra källor till uppgifter och information om WEEE.
  ... |
| --- |

Ange alla andra relevanta informationskällor, t.ex. rapporter som omfattar aspekter av uppgifternas kvalitet, täckning eller andra aspekter av genomförandet såsom rapporter från producentansvarsorganisationer om läget vad gäller insamling, behandling och återvinning av WEEE, rapporter om bästa praxis för insamling och behandling av WEEE, rapporter om import och export av WEEE och eventuella andra källor till uppgifter och information om WEEE.

...

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/86

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT
  (EU) 2019/2194

av den 29 november 2019

om behörighet att företräda ECB (ECB/2019/33)

EUROPEISKA CENTRALBANKENS ORDFÖRANDE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 38, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 38 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) blir ECB rättsligt bunden gentemot tredje man genom ordföranden eller två direktionsledamöter eller genom underskrift av två medlemmar av ECB:s personal som ordföranden har bemyndigat att teckna ECB:s firma. För att underlätta effektiva arbetsprocesser inom ECB bör vissa anställda inom ramen för sina arbetsuppgifter vara bemyndigade att rättsligt binda ECB gentemot tredje man. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 38 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) blir ECB rättsligt bunden gentemot tredje man genom ordföranden eller två direktionsledamöter eller genom underskrift av två medlemmar av ECB:s personal som ordföranden har bemyndigat att teckna ECB:s firma. För att underlätta effektiva arbetsprocesser inom ECB bör vissa anställda inom ramen för sina arbetsuppgifter vara bemyndigade att rättsligt binda ECB gentemot tredje man.

| (2) | Enligt detta beslut får verksamhetschefen, å ordförandens vägnar, i exceptionella fall och vid behov, befoga vissa anställda att rättsligt binda ECB gentemot tredje man. |
| --- | --- |

(2)

Enligt detta beslut får verksamhetschefen, å ordförandens vägnar, i exceptionella fall och vid behov, befoga vissa anställda att rättsligt binda ECB gentemot tredje man.

| (3) | Det kan förekomma att en person som inte är anställd hos ECB måste agera som ombud för ECB och utöva rättigheter å ECB:s vägnar, eller rättsligt binda ECB gentemot tredje man, t.ex. genom att acceptera en av ECB:s tjänsteleverantörers arbete eller i samband med upphandlingar som genomförs gemensamt med andra EU-institutioner. Verksamhetschefen bör därför, å ordförandens vägnar, ges möjlighet att undantagsvis befoga en sådan person att, i enlighet med ECB:s instruktioner, rättsligt binda ECB. |
| --- | --- |

(3)

Det kan förekomma att en person som inte är anställd hos ECB måste agera som ombud för ECB och utöva rättigheter å ECB:s vägnar, eller rättsligt binda ECB gentemot tredje man, t.ex. genom att acceptera en av ECB:s tjänsteleverantörers arbete eller i samband med upphandlingar som genomförs gemensamt med andra EU-institutioner. Verksamhetschefen bör därför, å ordförandens vägnar, ges möjlighet att undantagsvis befoga en sådan person att, i enlighet med ECB:s instruktioner, rättsligt binda ECB.

| (4) | Detta beslut ska inte påverka några specifika aktuella eller framtida bemyndiganden från ECB:s ordförande om att rättsligt binda ECB i enlighet med artikel 38 i ECBS-stadgan. |
| --- | --- |

(4)

Detta beslut ska inte påverka några specifika aktuella eller framtida bemyndiganden från ECB:s ordförande om att rättsligt binda ECB i enlighet med artikel 38 i ECBS-stadgan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Firmateckning baserad på arbetsuppgift

1.   Inom ramen för sina arbetsuppgifter ska personer inom sina respektive ansvarsområden vara bemyndigade att rättsligt binda ECB gentemot tredje man enligt vad som framgår i bilagorna I och II.

2.   För att fastställa en kategori enligt punkt 1 i sådana fall där det inte är möjligt att klart fastställa nettovärdet av den förpliktelse som ingås, ska en rimlig och försiktig uppskattning göras. Denna uppskattning ska beakta tänkbara risker som kan uppstå för ECB, särskilt finansiella risker och renommérisker.

Artikel 2

Firmateckning baserad på särskilt tillstånd

1.   För de fall som inte omfattas av artikel 1 och vid behov, får verksamhetschefen, å ordförandens vägnar, undantagsvis befoga andra ECB-anställda (anställda eller korttidsanställda) att rättsligt binda ECB gentemot tredje man.

2.   Verksamhetschefen ska årligen lämna en rapport till ordföranden som beskriver de beslut som fattats med stöd av befogenheter som beviljats enligt punkt 1.

Artikel 3

Befogenhet för tredje man att teckna firma

1.   Verksamhetschefen får, å ordförandens vägnar, i frågor som faller inom verksamhetschefen ansvarsområde, undantagsvis befoga en person som inte är ECB-anställd att, i enlighet med ECB:s instruktioner, rättsligt binda ECB gentemot tredje man för att genomföra avtal som ECB slutit med den personen eller en enhet till vilken denna person hör.

2.   Detta ska inte inkludera rätten att ställa ut underfullmakter.

Artikel 4

Förteckning över ECB:s firmatecknare

De ECB-anställda som är bemyndigade att rättsligt binda ECB gentemot tredje man ska framgå av den förteckning över ECB:s firmatecknare som avses i artikel 14.2 i beslut ECB/2004/2 (1).

1

Artikel 5

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den 1 januari 2020.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 29 november 2019.

ECB:s ordförande

Christine LAGARDE

---

(1)  Europeiska centralbankens beslut ECB/2004/2 av den 19 februari 2004 om antagande av arbetsordningen för Europeiska centralbanken (EUT L 80, 18.3.2004, s. 33).

1

---

BILAGA I

| Kategori | Firmateckning baserad på arbetsuppgift | Nettovärde |
| --- | --- | --- |
| B | Andra direktionsledamöter än ECB:s ordförande, tillsynsnämndens ordförande, verksamhetschefen. | Ingen beloppsgräns om en person i kategori C eller högre också undertecknat. |
| C | Alla anställda som innehar en tjänst i löngrupperna K eller L. | Över 2 000 000 euro om en person i kategori B också undertecknat. |
| Upp till 2 000 000 euro om en person i kategori D eller högre också undertecknat. |
| D | Alla anställda som innehar en tjänst i löngrupperna I eller J.
  Personalkommitténs talesman | Upp till 2 000 000 euro om en person i kategori C eller högre också undertecknat. |
| Upp till 20 000 euro om en person i kategori E eller högre också undertecknat. |
| E | Projektledare utsedda av PSG–ordföranden | Upp till 20 000 euro om en person i kategori D eller högre också undertecknat. |
| Upp till 1 000 euro om en person i kategori E eller högre också undertecknat. |

Kategori

Firmateckning baserad på arbetsuppgift

Nettovärde

B

Andra direktionsledamöter än ECB:s ordförande, tillsynsnämndens ordförande, verksamhetschefen.

Ingen beloppsgräns om en person i kategori C eller högre också undertecknat.

C

Alla anställda som innehar en tjänst i löngrupperna K eller L.

Över 2 000 000 euro om en person i kategori B också undertecknat.

Upp till 2 000 000 euro om en person i kategori D eller högre också undertecknat.

D

Alla anställda som innehar en tjänst i löngrupperna I eller J.

Personalkommitténs talesman

Upp till 2 000 000 euro om en person i kategori C eller högre också undertecknat.

Upp till 20 000 euro om en person i kategori E eller högre också undertecknat.

E

Projektledare utsedda av PSG–ordföranden

Upp till 20 000 euro om en person i kategori D eller högre också undertecknat.

Upp till 1 000 euro om en person i kategori E eller högre också undertecknat.

---

BILAGA II

För vissa kategorier ska följande undantag från bilaga I tillämpas.

| Kategorier | Firmateckning |
| --- | --- |
| Anställning | Firmatecknare i generaldirektoratet HR |
| Besked till anställda avseende rekrytering eller befordran | |
| — | Direktionsledamöter och tjänster i löngrupperna K och L |

Kategorier

Firmateckning

Anställning

Firmatecknare i generaldirektoratet HR

Besked till anställda avseende rekrytering eller befordran

—

Direktionsledamöter och tjänster i löngrupperna K och L

| — | En person i kategori B och en person i kategori C som undertecknar |
| --- | --- |

—

En person i kategori B och en person i kategori C som undertecknar

| — | Tjänster i löngrupperna I och J |
| --- | --- |

—

Tjänster i löngrupperna I och J

| — | En person i kategori C och en person i kategori D som undertecknar |
| --- | --- |

—

En person i kategori C och en person i kategori D som undertecknar

| — | Alla övriga anställda, utstationerade eller praktikanter |
| --- | --- |

—

Alla övriga anställda, utstationerade eller praktikanter

| — | En person i kategori C och en person i kategori E som undertecknar |
| --- | --- |

—

En person i kategori C och en person i kategori E som undertecknar

Ändringar i brevet om utnämning och andra dokument som förändrar anställningsförhållandet (t.ex. kontraktsförlängning, överföringar eller annan mobilitet)

| — | Direktionsledamöter och tjänster i löngrupperna K och L |
| --- | --- |

—

Direktionsledamöter och tjänster i löngrupperna K och L

| — | En person i kategori C och en person i kategori D som undertecknar |
| --- | --- |

—

En person i kategori C och en person i kategori D som undertecknar

| — | Alla övriga anställda, utstationerade eller praktikanter |
| --- | --- |

—

Alla övriga anställda, utstationerade eller praktikanter

| — | En person i kategori C och en person i kategori E som undertecknar |
| --- | --- |

—

En person i kategori C och en person i kategori E som undertecknar

Upphandling

Firmateckning

Dokumentation som påverkar en leverantörs rättsliga ställning vid upphandlingsförfaranden, särskilt brev om tilldelning av kontrakt eller avvisande (exkl. undertecknandet av avtalet).

För upphandlingsförfaranden utan upphandlingskommitté (PRC):

En person i kategori D och en person i kategori E från den enhet som har budgetansvaret för upphandlingen som undertecknar.

För upphandlingsförfaranden med upphandlingskommitté (PRC):

Upphandlingskommitténs ordförande eller, vid dennes frånvaro, en annan person i kategori D från den enhet som har budgetansvaret för upphandlingen samt en firmatecknare från den centrala upphandlingsenheten som undertecknar.

Avtal

Firmateckning i den enhet som har budgetansvaret

Ändringar av avtal

Normalt firmatecknare i enlighet med värdet på ändringen enligt bilaga I.

Undantag:

| — | För viktiga ändringar, firmatecknare från samma kategori som för det ursprungliga avtalet. |
| --- | --- |

—

För viktiga ändringar, firmatecknare från samma kategori som för det ursprungliga avtalet.

| — | För smärre ändringar, minst en person i kategori D och en person i kategori E som undertecknar. |
| --- | --- |

—

För smärre ändringar, minst en person i kategori D och en person i kategori E som undertecknar.

Avtal som avslutas

Firmatecknare från samma kategori som för det ursprungliga avtalet.

Andra ändringar inom ramen för ett avtal, t.ex. godkännande, kvittning, avtalsförlängning som framgår av avtalet.

Minst en person i kategori D och en person i kategori E som undertecknar, utom i fall då avtalets värde eller betydelse implicerar en högre kategori.

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/91

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2019/2195

av den 5 december 2019

om ändring av beslut ECB/2010/14 om äkthets- och kvalitetskontroll samt återcirkulering av eurosedlar (ECB/2019/39)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 128.1,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 16, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska centralbanken (ECB) har ensamrätt att tillåta utgivning av eurosedlar inom unionen. Denna rätt innefattar behörigheten att vidta åtgärder för att skydda eurosedlarnas ställning som betalningsmedel. I Europeiska centralbankens beslut ECB/2010/14 (1) fastställs gemensamma regler och förfaranden för äkthets- och kvalitetskontroll samt återcirkulering av eurosedlar. Mot bakgrund av erfarenheterna av att tillämpa och tolka beslut ECB/2010/14 krävs ett antal tekniska ändringar och klargöranden samt att vissa regler, förfaranden och definitioner förbättras. Det behövs framför allt tydligare instruktioner och definitioner avseende de uppgifter som ska rapporteras om det antal eurosedlar som behandlats, sorterats som obrukbara och återcirkulerats. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska centralbanken (ECB) har ensamrätt att tillåta utgivning av eurosedlar inom unionen. Denna rätt innefattar behörigheten att vidta åtgärder för att skydda eurosedlarnas ställning som betalningsmedel. I Europeiska centralbankens beslut ECB/2010/14 (1) fastställs gemensamma regler och förfaranden för äkthets- och kvalitetskontroll samt återcirkulering av eurosedlar. Mot bakgrund av erfarenheterna av att tillämpa och tolka beslut ECB/2010/14 krävs ett antal tekniska ändringar och klargöranden samt att vissa regler, förfaranden och definitioner förbättras. Det behövs framför allt tydligare instruktioner och definitioner avseende de uppgifter som ska rapporteras om det antal eurosedlar som behandlats, sorterats som obrukbara och återcirkulerats.

| (2) | För närvarande måste sedlar i sedelkategori 3 omedelbart överlämnas till de nationella centralbankerna, eller senast 20 arbetsdagar efter det att de har satts in i en sedelhanteringsmaskin. Eftersom sedlar i sedelkategori 3 ibland blandas med sedlar i sedelkategori 4a och 4b, medför detta att ett högre antal äkta sedlar i onödan skickas vidare till ytterligare analys. Man måste därför göra det möjligt att återbehandla sedlar i sedelkategori 3 så att de kan separeras från sedlar i sedelkategori 4a och 4b. |
| --- | --- |

(2)

För närvarande måste sedlar i sedelkategori 3 omedelbart överlämnas till de nationella centralbankerna, eller senast 20 arbetsdagar efter det att de har satts in i en sedelhanteringsmaskin. Eftersom sedlar i sedelkategori 3 ibland blandas med sedlar i sedelkategori 4a och 4b, medför detta att ett högre antal äkta sedlar i onödan skickas vidare till ytterligare analys. Man måste därför göra det möjligt att återbehandla sedlar i sedelkategori 3 så att de kan separeras från sedlar i sedelkategori 4a och 4b.

| (3) | Vilka uppgifter som ska samlas in från kontanthanterare framgår av bilaga IV till beslut ECB/2010/14. För ökad tydlighet bör detaljerna kring vilka uppgifter som ska rapporteras specificeras ytterligare så att dessa blir så uttömmande och exakta som möjligt. |
| --- | --- |

(3)

Vilka uppgifter som ska samlas in från kontanthanterare framgår av bilaga IV till beslut ECB/2010/14. För ökad tydlighet bör detaljerna kring vilka uppgifter som ska rapporteras specificeras ytterligare så att dessa blir så uttömmande och exakta som möjligt.

| (4) | Genom Europeiska centralbankens beslut ECB/2013/10 (2) infördes nya regler för att beakta framtida serier av eurosedlar och för att klargöra samt förbättra vissa förfaranden avseende reproducering, inlösen och indragning av eurosedlar. Till följd av detta måste även vissa ändringar göras av beslut ECB/2010/14. |
| --- | --- |

(4)

Genom Europeiska centralbankens beslut ECB/2013/10 (2) infördes nya regler för att beakta framtida serier av eurosedlar och för att klargöra samt förbättra vissa förfaranden avseende reproducering, inlösen och indragning av eurosedlar. Till följd av detta måste även vissa ändringar göras av beslut ECB/2010/14.

| (5) | Beslut ECB/2010/14 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut ECB/2010/14 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Beslut ECB/2010/14 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2.13 ska ersättas med följande:

  ”13.   eurosedlar: sedlar som uppfyller kraven i Europeiska centralbankens beslut ECB/2013/10 (*1) eller en annan rättsakt som ersätter eller kompletterar det beslutet samt de tekniska specifikationer som antagits av ECB-rådet.


  (*1)  )Europeiska centralbankens beslut ECB/2013/10 av den 19 april 2013 om valörer, tekniska specifikationer, reproducering, inlösen och indragning avseende eurosedlar (EUT L 118, 30.4.2013, s. 37).”
  " |
| --- | --- |

1.

Artikel 2.13 ska ersättas med följande:

”13.   eurosedlar: sedlar som uppfyller kraven i Europeiska centralbankens beslut ECB/2013/10 (*1) eller en annan rättsakt som ersätter eller kompletterar det beslutet samt de tekniska specifikationer som antagits av ECB-rådet.

(*1)  )Europeiska centralbankens beslut ECB/2013/10 av den 19 april 2013 om valörer, tekniska specifikationer, reproducering, inlösen och indragning avseende eurosedlar (EUT L 118, 30.4.2013, s. 37).”
  "

*1

| 2. | Bilaga I ska ersättas med bilaga I till detta beslut. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I ska ersättas med bilaga I till detta beslut.

| 3. | Bilaga IIa ska ersättas med bilaga II till detta beslut. |
| --- | --- |

3.

Bilaga IIa ska ersättas med bilaga II till detta beslut.

| 4. | Bilaga IV ska ersättas med bilaga III till detta beslut. |
| --- | --- |

4.

Bilaga IV ska ersättas med bilaga III till detta beslut.

Artikel 2

Slutbestämmelser

1.   Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Kontanthanterare i medlemsstater som inför euron efter dagen då detta beslut antas ska tillämpa detta beslut från det datum då euron införs i den medlemsstat där de är belägna.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 5 december 2019.

På ECB-rådets vägnar

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens beslut ECB/2010/14 av den 16 september 2010 om äkthets- och kvalitetskontroll samt återcirkulering av eurosedlar (EUT L 267, 9.10.2010, s. 1).

1

(2)  Europeiska centralbankens beslut ECB/2013/10 av den 19 april 2013 om valörer, tekniska specifikationer, reproducering, inlösen och indragning avseende eurosedlar (EUT L 118, 30.4.2013, s. 37).

2

---

BILAGA I

‘BILAGA I

SEDELHANTERINGSMASKINER

1.   Allmänna tekniska krav

| 1.1 | För att en maskin ska uppfylla kraven för en sedelhanteringsmaskin måste den kunna behandla eurosedlar, klassificera de enskilda eurosedlarna och separera dem beroende på klassificering utan att maskinoperatören måste ingripa, om inte annat följer av bilaga IIa eller IIb. Med undantag för myntrulleväxlare (CDM) behöver sedelhanteringsmaskiner ha det specificerade antalet särskilt avsedda utmatningsfack och/eller andra metoder för att säkerställa en tillförlitlig separering av de behandlade eurosedlarna. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sedelhanteringsmaskiner måste kunna anpassas så att de kan upptäcka nya förfalskningar på ett tillförlitligt sätt. De måste även kunna anpassas för att skapa mer eller mindre restriktiva kvalitetssorteringsstandarder, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

1.2

2.   Olika typer av sedelhanteringsmaskiner

Sedelhanteringsmaskiner är maskiner som antingen är kundstyrda eller personalstyrda:

Tabell 1

Kundstyrda maskiner

| A. | Kundstyrda maskiner där kontanter sätts in med kundspårning |
| --- | --- |

A.

Kundstyrda maskiner där kontanter sätts in med kundspårning

1.

Cash-in-maskiner (CIM)

Cash-in-maskiner gör det möjligt för kunder sätta in eurosedlar på sina bankkonton med hjälp av ett bankkort eller på annat sätt, men saknar kontantuttagsfunktion. Dessa maskiner kontrollerar eurosedlarnas äkthet och gör det möjligt att spåra kontohavaren; kvalitetskontroller är valfria.

2.

Cash-recycling-automater (CRM)

Cash-recycling-automater (automater för återcirkulering) gör det möjligt för kunder att sätta in eurosedlar på sina bankkonton eller ta ut eurosedlar från sina bankkonton med hjälp av ett bankkort eller på annat sätt. Dessa automater kontrollerar eurosedlarnas äkthet och kvalitet och gör det möjligt att spåra kontohavaren Vid uttag kan de använda äkta, brukbara eurosedlar som har satts in av andra kunder vid tidigare transaktioner.

3.

Kombinerade cash-in-maskiner (CCM)

Kombinerade cash-in-maskiner gör det möjligt för kunder att sätta in eurosedlar på sina bankkonton eller ta ut eurosedlar från sina bankkonton med hjälp av ett bankkort eller på annat sätt. Dessa maskiner kontrollerar eurosedlarnas äkthet och gör det möjligt att spåra kontohavaren; kvalitetskontroller är valfria. Vid uttag använder maskinerna inte eurosedlar som har satts in av andra kunder vid tidigare transaktioner, utan endast eurosedlar som de har laddats med separat.

| B. | Cash-out-maskiner (COM) |
| --- | --- |

B.

Cash-out-maskiner (COM)

4.

Cash-out-maskiner (COM)

Cash-out-maskiner är uttagsautomater som kontrollerar eurosedlarnas äkthet och kvalitet innan de matas ut till kunderna. Dessa maskiner använder eurosedlar som har laddats av kontanthanterare eller andra automatiska system (t.ex. varuautomater).

| C. | Myntrulleväxlare |
| --- | --- |

C.

Myntrulleväxlare

5.

Myntrulleväxlare (CDM)

Myntrulleväxlare ger kunden möjlighet att växla sedlar till mynt. Innan mynten lämnas ut kontrolleras eurosedelns äkthet av maskinen. Dessa eurosedlar återcirkuleras ej.

En CRM får användas som CIM eller CCM om dess detekteringssystem, program och andra komponenter för att utföra de viktigaste funktionerna är desamma som CRM-typen som finns upptagen på ECB:s webbplats (*1).

En CCM får användas som CIM om dess detekteringssystem, program och andra komponenter för att utföra de viktigaste funktionerna är desamma som CCM-typen som finns upptagen på ECB:s webbplats.

Tabell 2

Personalstyrda maskiner

| 1. | Sedelhanterare (BPM) | Sedelhanterare kontrollerar eurosedlarnas äkthet och kvalitet. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Maskiner för äkthetskontroll av sedlar (BAM) | Dessa maskiner kontrollerar eurosedlarnas äkthet. |
| 3. | Sedelsorteringsmaskiner med återvinningsfunktion (TARM) | Dessa maskiner är cash-recycling-automater som drivs av kontanthanterare och som kontrollerar eurosedlarnas äkthet och kvalitet. Vid uttag kan de använda äkta, brukbara eurosedlar som har satts in av andra kunder vid tidigare transaktioner. De håller dessutom eurosedlar i säkert förvar och gör det möjligt för kontanthanterare att kreditera eller debitera kunders bankkonton. |
| 4. | Sedelsorteringsmaskiner (TAM) | Dessa maskiner drivs av kontanthanterare och kontrollerar eurosedlarnas äkthet. De håller dessutom eurosedlar i säkert förvar och gör det möjligt för kontanthanterare att kreditera eller debitera kunders bankkonton. |

1.

Sedelhanterare (BPM)

Sedelhanterare kontrollerar eurosedlarnas äkthet och kvalitet.

2.

Maskiner för äkthetskontroll av sedlar (BAM)

Dessa maskiner kontrollerar eurosedlarnas äkthet.

3.

Sedelsorteringsmaskiner med återvinningsfunktion (TARM)

Dessa maskiner är cash-recycling-automater som drivs av kontanthanterare och som kontrollerar eurosedlarnas äkthet och kvalitet. Vid uttag kan de använda äkta, brukbara eurosedlar som har satts in av andra kunder vid tidigare transaktioner. De håller dessutom eurosedlar i säkert förvar och gör det möjligt för kontanthanterare att kreditera eller debitera kunders bankkonton.

4.

Sedelsorteringsmaskiner (TAM)

Dessa maskiner drivs av kontanthanterare och kontrollerar eurosedlarnas äkthet. De håller dessutom eurosedlar i säkert förvar och gör det möjligt för kontanthanterare att kreditera eller debitera kunders bankkonton.

Personalstyrda maskiner ska hantera eurosedlar i buntar.

En maskin har testats och finns upptagen på ECB:s webbplats som CRM eller CIM/CCM kan användas som TARM respektive TAM. I sådana fall får maskinen endast hanteras av kontanthanterarnas anställda.

3.   Typer av sedelhanteringsmaskiner

Eurosystemet testar olika typer av sedelhanteringsmaskiner. De olika typerna av sedelhanteringsmaskiner kan särskiljas från varandra genom sina specifika detekteringssystem, program och andra komponenter för att utföra de viktigaste funktionerna. Dessa omfattar: a) äkthetskontroll för äkta eurosedlar, b) upptäckt och separering av eurosedlar som misstänks vara förfalskningar, c) upptäckt och separering av obrukbara och brukbara eurosedlar, i tillämpliga fall, samt d) spårning av objekt som identifierats som misstänkt förfalskade eurosedlar och av eurosedlar som inte klart har visats vara äkta, i tillämpliga fall.

---

(*1)  www.ecb.europa.eu.’

*1

---

BILAGA II

”BILAGA IIA

KLASSIFICERING OCH BEHANDLING AV EUROSEDLAR SOM UTFÖRS AV KUNDSTYRDA MASKINER

Eurosedlar ska klassificeras i en av följande kategorier och separeras efter kategori. För maskiner som inte kvalitetskontrollerar eurosedlar behöver det inte göras någon åtskillnad mellan eurosedlar av kategori 4a och 4b.

Tabell 1

Klassificering och behandling av eurosedlar som utförs av kundstyrda maskiner där kontanter sätts in med kundspårning

| Kategori | Egenskaper | Åtgärder |
| --- | --- | --- |
| 1. | Objekt identifieras inte som eurosedel | Identifieras inte som eurosedel av något av följande skäl:






  — | Maskinen stöder inte eurosedlar |

Kategori

Egenskaper

Åtgärder

1.

Objekt identifieras inte som eurosedel

Identifieras inte som eurosedel av något av följande skäl:

—

Maskinen stöder inte eurosedlar

| — | Ej eurosedlar |
| --- | --- |

—

Ej eurosedlar

| — | Eurosedelliknande objekt |
| --- | --- |

—

Eurosedelliknande objekt

| — | Fel bild eller format |
| --- | --- |

—

Fel bild eller format

| — | Stora hundöron eller delar av sedeln fattas |
| --- | --- |

—

Stora hundöron eller delar av sedeln fattas

| — | Matnings- eller transportfel i maskinen |
| --- | --- |

—

Matnings- eller transportfel i maskinen

Returneras till kunden av maskinen

2.

Misstänkt falsk eurosedel

Bild och format identifierade, men en eller flera säkerhetsdetaljer som har kontrollerats av maskinen kan ej upptäckas eller ligger utanför toleransvärdena.

Ska tas ur omlopp.

Ska snarast överlämnas för äkthetskontroll, med information om kontohavaren, till behöriga nationella myndigheter. Detta ska ske senast 20 arbetsdagar efter maskininsättningen. Kontohavarens konto krediteras ej.

3.

Eurosedlar som inte helt godkänns

Bild och format identifierade men en eller flera säkerhetsdetaljer som har kontrollerats av maskinen saknas p.g.a. kvalitets- eller toleransavvikelser. I de flesta fall obrukbara eurosedlar.

Ska tas ur omlopp.

Eurosedlarna ska snarast överlämnas för äkthetskontroll till den nationella centralbanken. Detta ska ske senast 20 arbetsdagar efter maskininsättningen.

Information om kontohavaren ska lagras åtta veckor efter det att eurosedlarna har upptäckts av maskinen. Informationen ska göras tillgänglig för den nationella centralbanken. Alternativt, enligt överenskommelse med den nationella centralbanken, ska information som gör det möjligt att spåra kontohavaren lämnas över till den nationella centralbanken tillsammans med eurosedlarna.

Kontohavarens konto får krediteras.

4a.

Eurosedlarna identifieras som äkta och brukbara

Alla äkthets- och kvalitetskontroller som har utförts av maskinen har gett positiva resultat.

Får återcirkuleras.

Kontohavaren krediteras.

4b.

Eurosedlarna identifieras som äkta och obrukbara

Alla äkthetskontroller som har utförts av maskinen har gett positiva resultat. Minst ett av de kontrollerade kvalitetskriterierna gav negativt resultat.

Får inte återcirkuleras utan återlämnas till den nationella centralbanken.

Kontohavaren krediteras.

Särskilda regler avseende tabell 1:

| 1. | Sedelhanteringsmaskinen returnerar inte eurosedlar i kategori 2 och 3 till kunden om det är möjligt att annullera en insättningstransaktion i maskinen. Om en transaktion annulleras kan dessa eurosedlar kvarhållas genom att de förvaras i ett tillfälligt lagringsutrymme i maskinen. |
| --- | --- |

1.

Sedelhanteringsmaskinen returnerar inte eurosedlar i kategori 2 och 3 till kunden om det är möjligt att annullera en insättningstransaktion i maskinen. Om en transaktion annulleras kan dessa eurosedlar kvarhållas genom att de förvaras i ett tillfälligt lagringsutrymme i maskinen.

| 2. | Eurosedlar i kategori 3 behöver inte fysiskt separeras från eurosedlar i kategori 4a eller 4b. Om de inte separeras fysiskt ska den tidsfrist som gäller för att överlämna de blandade eurosedlarna av kategorierna 3, 4a och 4b till den nationella centralbanken och kraven på kundspårning för eurosedlar i kategori 3 fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

2.

Eurosedlar i kategori 3 behöver inte fysiskt separeras från eurosedlar i kategori 4a eller 4b. Om de inte separeras fysiskt ska den tidsfrist som gäller för att överlämna de blandade eurosedlarna av kategorierna 3, 4a och 4b till den nationella centralbanken och kraven på kundspårning för eurosedlar i kategori 3 fortsätta att gälla.

| 3. | Sedlar av kategori 3 får behandlas på nytt i valfri godkänd typ av sedelhanteringsmaskin, även om de är blandade med sedlar av kategori 4a eller 4b. Dessa sedlar behandlas sedan som att de har klassificerats av den andra sedelhanteringsmaskinen, varvid den information som gör det möjligt att spåra de ursprungliga sedlarna av kategori 3 till den ursprungliga kontohavaren måste upprätthållas utifall dessa sedlar klassificeras av den andra maskinen som eurosedlar som inte klart har visats vara äkta.

  Tabell 2


  Klassificering och behandling av eurosedlar som utförs av cash-out-maskiner (COM)









  Kategori | Egenskaper | Åtgärder |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Objekt identifieras inte som eurosedel | Identifieras inte som eurosedel av något av följande skäl:






  — | Maskinen stöder inte eurosedlar |

3.

Sedlar av kategori 3 får behandlas på nytt i valfri godkänd typ av sedelhanteringsmaskin, även om de är blandade med sedlar av kategori 4a eller 4b. Dessa sedlar behandlas sedan som att de har klassificerats av den andra sedelhanteringsmaskinen, varvid den information som gör det möjligt att spåra de ursprungliga sedlarna av kategori 3 till den ursprungliga kontohavaren måste upprätthållas utifall dessa sedlar klassificeras av den andra maskinen som eurosedlar som inte klart har visats vara äkta.

Tabell 2

Klassificering och behandling av eurosedlar som utförs av cash-out-maskiner (COM)

Kategori

Egenskaper

Åtgärder

1.

Objekt identifieras inte som eurosedel

Identifieras inte som eurosedel av något av följande skäl:

—

Maskinen stöder inte eurosedlar

| — | Ej eurosedlar |
| --- | --- |

—

Ej eurosedlar

| — | Eurosedelliknande objekt |
| --- | --- |

—

Eurosedelliknande objekt

| — | Fel bild eller format |
| --- | --- |

—

Fel bild eller format

| — | Stora hundöron eller delar av sedeln fattas |
| --- | --- |

—

Stora hundöron eller delar av sedeln fattas

| — | Matnings- eller transportfel i maskinen |
| --- | --- |

—

Matnings- eller transportfel i maskinen

Får inte lämnas ut till kunder.

2.

Misstänkt falsk eurosedel

Bild och format identifierade, men en eller flera säkerhetsdetaljer som har kontrollerats av maskinen kan ej upptäckas eller ligger utanför toleransvärdena.

Får inte lämnas ut till kunder.

Ska snarast överlämnas till behöriga nationella myndigheterna för äkthetskontroll tillsammans med tillgänglig information om kontohavaren. Detta ska senast 20 arbetsdagar efter det att sedlarna har upptäckts av maskinen.

3.

Eurosedlar som inte helt godkänns

Bild och format identifierade men en eller flera säkerhetsdetaljer som har kontrollerats av maskinen saknas p.g.a. kvalitets- eller toleransavvikelser. I de flesta fall obrukbara eurosedlar.

Får inte lämnas ut till kunder.

Eurosedlarna ska omedelbart överlämnas till den nationella centralbanken för äkthetskontroll, senast 20 arbetsdagar efter maskininsättningen.

4a.

Eurosedlarna identifieras som äkta och brukbara

Alla äkthets- och kvalitetskontroller som har utförts av maskinen har gett positiva resultat.

Får lämnas ut till kunder.

4b.

Eurosedlarna identifieras som äkta och obrukbara

Alla äkthetskontroller som har utförts av maskinen har gett positiva resultat.

Minst ett av de kontrollerade kvalitetskriterierna gav negativt resultat.

Ska inte lämnas ut till kunder, utan återlämnas till den nationella centralbanken.

Särskilda regler avseende tabell 2:

| 1. | Eurosedlar i kategorierna 1, 2 och 3 behöver inte separeras fysiskt. När de blandats ska dessa tre kategorier behandlas som eurosedlar i kategori 2. Om eurosedlar i kategorierna 1, 2 och 3 kan separeras med hjälp av en annan sedelhanteringsmaskin eller, om detta överenskommits med en nationell centralbank, av utbildad personal, ska de behandlas enligt tabell 2. |
| --- | --- |

1.

Eurosedlar i kategorierna 1, 2 och 3 behöver inte separeras fysiskt. När de blandats ska dessa tre kategorier behandlas som eurosedlar i kategori 2. Om eurosedlar i kategorierna 1, 2 och 3 kan separeras med hjälp av en annan sedelhanteringsmaskin eller, om detta överenskommits med en nationell centralbank, av utbildad personal, ska de behandlas enligt tabell 2.

| 2. | Eurosedlar i kategori 3 behöver inte fysiskt separeras från eurosedlar i kategori 4a eller 4b. Om de inte separeras fysiskt ska den tidsfrist som gäller för att överlämna de blandade eurosedlarna av kategorierna 3, 4a och 4b till den nationella centralbanken vara densamma som för eurosedlar av kategori 3. |
| --- | --- |

2.

Eurosedlar i kategori 3 behöver inte fysiskt separeras från eurosedlar i kategori 4a eller 4b. Om de inte separeras fysiskt ska den tidsfrist som gäller för att överlämna de blandade eurosedlarna av kategorierna 3, 4a och 4b till den nationella centralbanken vara densamma som för eurosedlar av kategori 3.

| 3. | Sedlar av kategori 3 får behandlas på nytt i valfri godkänd typ av sedelhanteringsmaskin, även om de är blandade med sedlar av kategori 4a eller 4b. Dessa sedlar behandlas sedan som att de har klassificerats av den andra sedelhanteringsmaskinen.

  Tabell 3


  Klassificering och behandling av eurosedlar som utförs av myntrulleväxlare (CDM)






  Myntrulleväxlare ska äkthetskontrollera alla sedlar och behålla dem som misstänks vara förfalskningar, men behöver inte separera dem fysiskt i olika kategorier.
  Sedlar som misstänks vara förfalskningar ska snarast överlämnas till de behöriga nationella myndigheterna för äkthetskontroll tillsammans med tillgänglig information om kontohavaren. Detta ska senast 20 arbetsdagar efter det att sedlarna har upptäckts av maskinen.
  Alternativt kan sedlarna som en myntrulleväxlare tagit emot kontrolleras på nytt i valfri godkänd typ av sedelhanteringsmaskin och sedan behandlas som om de hade klassificerats av denna maskin. Informationen om kontoinnehavaren till de sedlar som har klassificerats som kategori 2 eller 3 vid den förnyade kontrollen ska om möjligt sparas. |
| --- | --- |

3.

Sedlar av kategori 3 får behandlas på nytt i valfri godkänd typ av sedelhanteringsmaskin, även om de är blandade med sedlar av kategori 4a eller 4b. Dessa sedlar behandlas sedan som att de har klassificerats av den andra sedelhanteringsmaskinen.

Tabell 3

Klassificering och behandling av eurosedlar som utförs av myntrulleväxlare (CDM)

Myntrulleväxlare ska äkthetskontrollera alla sedlar och behålla dem som misstänks vara förfalskningar, men behöver inte separera dem fysiskt i olika kategorier.

Sedlar som misstänks vara förfalskningar ska snarast överlämnas till de behöriga nationella myndigheterna för äkthetskontroll tillsammans med tillgänglig information om kontohavaren. Detta ska senast 20 arbetsdagar efter det att sedlarna har upptäckts av maskinen.

Alternativt kan sedlarna som en myntrulleväxlare tagit emot kontrolleras på nytt i valfri godkänd typ av sedelhanteringsmaskin och sedan behandlas som om de hade klassificerats av denna maskin. Informationen om kontoinnehavaren till de sedlar som har klassificerats som kategori 2 eller 3 vid den förnyade kontrollen ska om möjligt sparas.

---

BILAGA III

“BILAGA IV

UPPGIFTSINSAMLING FRÅN KONTANTHANTERARE

1.   Syfte

Syftet med uppgiftsinsamlingen är att göra det möjligt för de nationella centralbankerna och Europeiska centralbanken (ECB) att kontrollera kontanthanterarnas verksamhet inom detta område samt att övervaka kontantcykelns utveckling.

2.   Allmänna principer

| 2.1 | Uppgifter om sedelhanteringsmaskiner måste rapporteras när maskinerna används enligt detta beslut. Myntrulleväxlare (CDM) är undantagna från rapporteringsskyldigheter. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kontanthanterare ska regelbundet förse den nationella centralbanken i respektive medlemsstat med följande:






  — | Information om inrättningar där kontanter hanteras, t.ex. filialer. |
| --- | --- | --- |

2.2

—

Information om inrättningar där kontanter hanteras, t.ex. filialer.

| — | Information om sedelhanteringsmaskiner och uttagsautomater. |
| --- | --- |

—

Information om sedelhanteringsmaskiner och uttagsautomater.

| 2.3 | Kontanthanterare som återcirkulerar eurosedlar genom sedelhanteringsmaskiner och uttagsautomater ska dessutom regelbundet förse den nationella centralbanken i respektive medlemsstat med följande:






  — | Information om kontanttransaktionernas volym (antalet behandlade eurosedlar) inklusive sedelhanteringsmaskiner och uttagsautomater. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Information om kontanttransaktionernas volym (antalet behandlade eurosedlar) inklusive sedelhanteringsmaskiner och uttagsautomater.

| — | Information om kreditinstitutets distansfilialer med en låg volym kontanttransaktioner där kvalitetskontroller görs manuellt. |
| --- | --- |

—

Information om kreditinstitutets distansfilialer med en låg volym kontanttransaktioner där kvalitetskontroller görs manuellt.

3.   Typ av uppgifter och rapporteringskrav

| 3.1 | Uppgifterna kan delas in i stamdata och operativa data beroende på typen av information. |
| --- | --- |

3.1

Stamdata

| 3.2 | Stamdata omfattar information om a) de enskilda kontanthanterarna och vilka sedelhanteringsmaskiner och uttagsautomater de har i drift samt b) kreditinstitutens distansfilialer. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Stamdata lämnas till den nationella centralbanken den dag då detta beslut börjar gälla och därefter var sjätte månad. De uppgifter som anges i mallen i tillägg 1 måste lämnas, men den nationella centralbanken kan kräva att de ska lämnas i ett annat format. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | I kontrollsyfte kan en nationell centralbank besluta att uppgifterna ska samlas in på lokal nivå, t.ex. för filialer. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | En nationell centralbank får kräva att kontanthanterarna anger vilka cash-recycling-automater (CRM) som används som kombinerade cash-in-maskiner (CCM) respektive cash-in-maskiner (CIM), samt vilka CCM som används som CIM. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | De uppgifter om distansfilialer som anges i mallen i tillägg 3 måste lämnas, men den nationella centralbanken kan kräva att de ska lämnas i ett annat format. |
| --- | --- |

3.6

Operativa data

| 3.7 | De uppgifter som uppstår när kontanthanterare behandlar och återcirkulerar eurosedlar klassificeras som operativa data. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | En nationell centralbank kan besluta att kravet att rapportera operativa data inte ska omfatta andra ekonomiska aktörer enligt artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1338/2001 (1), om det antal eurosedlar som dessa aktörer återcirkulerar via uttagsautomater ligger under en viss nivå som fastställs av den nationella centralbanken. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Uppgifterna ska lämnas in var sjätte månad. Uppgifterna ska rapporteras till den nationella centralbanken senast två månader efter respektive rapporteringsperiod, dvs. sista februari och sista augusti. Uppgifterna kan lämnas med hjälp av mallen i tillägg 2. Under en övergångsperiod får de nationella centralbankerna begära månadsvis rapportering, om detta var deras tillvägagångssätt innan detta beslut trädde i kraft, eller kvartalsvis rapportering. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Uppgifterna ska lämnas av kontanthanterare som står för den fysiska hanteringen av eurosedlar. Om en kontanthanterare har lagt ut äkthets- och kvalitetskontrollen på entreprenad till en annan kontanthanterare, ska uppgifterna lämnas av den kontanthanterare som har utsetts enligt artikel 3.2. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Uppgifterna ska rapporteras av kontanthanterare med antal sedlar (volym), aggregerat på nationell nivå och uppdelat på eurovalör. Det krävs ingen uppdelning efter sedelserie. För distansfilialer av kreditinstitut ska operativa data rapporteras separat. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | I kontrollsyfte kan en nationell centralbank besluta att uppgifterna ska samlas in på lokal nivå, t.ex. för filialer. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Kontanthanterare som har lagt ut äkthets- och kvalitetskontrollen på entreprenad till andra kontanthanterare kan uppmanas att lämna detaljerad information om dessa till den nationella centralbanken, inklusive uppgifter om entreprenadförhållandena. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Det är obligatoriskt att lämna uppgifter om distansfilialer enligt mallen i tillägg 3, även om den nationella centralbanken kan kräva att de ska lämnas i ett annat format och kan komma överens med kontanthanterare att mer ingående uppgifter ska samlas in. |
| --- | --- |

3.14

4.   Sekretess och publicering av uppgifter

| 4.1 | Såväl stamdata som operativa data ska behandlas konfidentiellt. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | De nationella centralbankerna och ECB kan besluta om att publicera rapporter eller statistik med uppgifter insamlade enligt denna bilaga. Innan dessa uppgifter publiceras ska de vara aggregerade på ett sådant sätt att inga uppgifter kan hänföras till en viss rapporterande enhet. |
| --- | --- |

4.2

Tillägg 1

RAPPORTERINGSMALL

Stamdata

Denna information ska lämnas till:

[Nationella centralbankens namn, kontaktuppgifter för förfrågningar, adress]

1.   Information om kontanthanteraren

Kontanthanterarens namn:

Huvudkontorets adress:

Postnummer:

Stad:

Gatuadress:

Typ av företag:

| — | Kreditinstitut |
| --- | --- |

—

Kreditinstitut

| — | Växlingskontor |
| --- | --- |

—

Växlingskontor

| — | Kontanter i transitföretag som inte är ett betalningsinstitut |
| --- | --- |

—

Kontanter i transitföretag som inte är ett betalningsinstitut

| — | Återförsäljare (detaljist) |
| --- | --- |

—

Återförsäljare (detaljist)

| — | Kasino |
| --- | --- |

—

Kasino

| — | Övriga, inklusive betalningsinstitut som inte hör till någon av ovanstående kategorier (specificera) |
| --- | --- |

—

Övriga, inklusive betalningsinstitut som inte hör till någon av ovanstående kategorier (specificera)

Kontaktpersoner:

Namn:

Telefonnummer:

Faxnummer:

E-postadresser:

Entreprenadpartner (i förekommande fall)

Namn:

Adress:

Postnummer:

Stad:

2.   Kundstyrda maskiner

| Maskinkategori | ID-nummer (2) | Tillverkare (2) | Maskinens namn (2) | Identifiering (2)

  (detekteringssystem/programversioner) | Totalt antal i drift |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CIM | | | | | |
| CRM | | | | | |
| CCM | | | | | |
| COM | | | | | |

Maskinkategori

ID-nummer (2)

Tillverkare (2)

Maskinens namn (2)

Identifiering (2)

(detekteringssystem/programversioner)

Totalt antal i drift

CIM

CRM

CCM

COM

3.   Personalstyrda maskiner

| Maskinkategori | ID-nummer (3) | Tillverkare (3) | Maskinens namn (3) | Identifiering (3)

  (detekteringssystem/programversioner) | Totalt antal i drift |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BPM | | | | | |
| BAM | | | | | |
| TARM | | | | | |
| TAM | | | | | |

Maskinkategori

ID-nummer (3)

Tillverkare (3)

Maskinens namn (3)

Identifiering (3)

(detekteringssystem/programversioner)

Totalt antal i drift

BPM

BAM

TARM

TAM

4.   Uttagsautomater som inte finns upptagna i tabellen ovan om kundstyrda maskiner

| | Totalt antal i drift |
| --- | --- |
| ATM | |
| SCoTs | |
| Övriga | |

Totalt antal i drift

ATM

SCoTs

Övriga

Tillägg 2

RAPPORTERINGSMALL

Operativa data

1.   Information om kontanthanteraren

| Kontanthanterarens namn | |
| --- | --- |
| Rapporteringsperiod | |

Kontanthanterarens namn

Rapporteringsperiod

2.   Uppgifter

Nedanstående uppgifter måste aggregeras på nationell eller regional nivå, beroende på vad den nationella centralbanken har beslutat – exklusive distansfilialer.

| | Antal behandlade eurosedlar totalt | Eurosedlar som har sorterats som obrukbara | Eurosedlar som har återcirkulerats |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 euro | | | |
| 10 euro | | | |
| 20 euro | | | |
| 50 euro | | | |
| 100 euro | | | |
| 200 euro | | | |
| 500 euro | | | |

Antal behandlade eurosedlar totalt

Eurosedlar som har sorterats som obrukbara

Eurosedlar som har återcirkulerats

5 euro

10 euro

20 euro

50 euro

100 euro

200 euro

500 euro

I tabellen ovan ska kolumnen med rubriken ’Antal behandlade eurosedlar totalt’ innehålla det totala antalet sedlar som äkthets- och kvalitetskontrollerats av sedelhanteringsmaskiner, dvs. cash-recycling-automater (CRM), Cash-out-maskiner (COM), sedelsorteringsmaskiner med återvinningsfunktion (TARM) och sedelhanteringsmaskiner (BPM), samt kombinerade cash-in and cash-out-maskiner (CCM) med möjlighet att utföra kvalitetskontroller. Följande sedlar ingår inte i dessa data: a) sedlar vars äkthets- och kvalitetskontroll utförs manuellt, t.ex. front eller back-office, b) sedlar som har äkthets- men inte kvalitetskontrollerats i sedelhanteringsmaskiner. t.ex. sedlar som kontrollerats av cash-in-maskiner (CIM), CCM (utan möjlighet att utföra kvalitetskontroller), sedelsorteringsmaskiner (TAM) och maskiner för äkthetskontroll av sedlar (BAM).

Kolumnen med rubriken ’Eurosedlar som har sorterats som obrukbara’ är ett delset av det totala antalet behandlade eurosedlar och där ska ingå det antal sedlar som maskinerna har klassat som äkta och obrukbara (dvs. kategori 4b). Dessa uppgifter avser CRM, COM, TARM och BPM, samt CCM med möjlighet att utföra kvalitetskontroller.

Kolumnen med rubriken ’Eurosedlar som har återcirkulerats’ är ett delset av det totala antalet behandlade eurosedlar och ska

| a) | för CRM, COM och TARM omfatta det antal sedlar som maskinerna har klassat som äkta och brukbara (dvs. kategori 4a) och har lämnat ut till kunder enligt maskinernas statistik, |
| --- | --- |

a)

för CRM, COM och TARM omfatta det antal sedlar som maskinerna har klassat som äkta och brukbara (dvs. kategori 4a) och har lämnat ut till kunder enligt maskinernas statistik,

| b) | för BPM och CCM med möjlighet att utföra kvalitetskontroller, innefatta det antal sedlar som maskinerna har klassat som äkta och brukbara (dvs. kategori 4a) och som inte lämnats tillbaka till den nationella centralbanken, utan behållits med avsikt att återcirkulera sedlarna i kontantcykeln.






  Antal eurosedlar som distribueras via kundstyrda maskiner och uttagsautomater | |
| --- | --- | --- |

b)

för BPM och CCM med möjlighet att utföra kvalitetskontroller, innefatta det antal sedlar som maskinerna har klassat som äkta och brukbara (dvs. kategori 4a) och som inte lämnats tillbaka till den nationella centralbanken, utan behållits med avsikt att återcirkulera sedlarna i kontantcykeln.

Antal eurosedlar som distribueras via kundstyrda maskiner och uttagsautomater

Om en nationell centralbank tillämpar undantaget för distansfilialer enligt artikel 7, är dessa uppgifter obligatoriska för kreditinstituten i den medlemsstaten. Kreditinstituten måste kontakta sin nationella centralbank för att säkerställa huruvida dessa uppgifter ska rapporteras.

Tillägg 3

DISTANSFILIALER TILL KREDITINSTITUT

Denna information lämnas endast av kreditinstitut som har distansfilialer enligt artikel 7.1.

| 1. | Information om kreditinstitutet |
| --- | --- |

1.

Information om kreditinstitutet

Kreditinstitutets namn

Rapporteringsperiod

| 2. | Uppgifter |
| --- | --- |

2.

Uppgifter

Distansfilialens namn

Adress

Antal eurosedlar som distribueras via kundstyrda maskiner och uttagsautomater

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 1338/2001 av den 28 juni 2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning (
  EUT L 181, 4.7.2001, s. 6).

1

EUT L 181, 4.7.2001, s. 6).

(2)  Dessa poster fylls i enlighet med motsvarande poster på ECB:s webbplats.

2

(3)  Dessa poster fylls i enlighet med motsvarande poster på ECB:s webbplats.

3

---

Rättelser

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/104 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/104

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2019/2117 av den 29 november 2019 om ändring av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem

(Europeiska unionens officiella tidning L 320 av den 11 december 2019)

Sidan 103, fotnot (1) ska ersättas med följande:

1

| ”(1) | Uteslutande för syftet att möjliggöra internationell handel med fiber från vikunja (Vicugna vicugna) och produkter av sådana, och endast om fibern härrör från klippning av levande vikunjor. Handel med produkter som tillverkats av fibern får endast ske i enlighet med följande bestämmelser:






  a) | Varje person eller enhet som bearbetar vikunjafiber för att tillverka tyg och klädesplagg ska begära tillstånd från de berörda myndigheterna i ursprungslandet [ursprungsländer: de länder där arten förekommer, dvs. Argentina, Bolivia, Chile, Ecuador och Peru] att använda formuleringen, märket eller logotypen ”vicuña ursprungsland” som antagits av de av artens utbredningsstater som är signatärer i konventionen för bevarande och förvaltning av vikunjan. |
| --- | --- | --- |

”(1)

a)

Varje person eller enhet som bearbetar vikunjafiber för att tillverka tyg och klädesplagg ska begära tillstånd från de berörda myndigheterna i ursprungslandet [ursprungsländer: de länder där arten förekommer, dvs. Argentina, Bolivia, Chile, Ecuador och Peru] att använda formuleringen, märket eller logotypen ”vicuña ursprungsland” som antagits av de av artens utbredningsstater som är signatärer i konventionen för bevarande och förvaltning av vikunjan.

| b) | Tyger eller klädesplagg som släpps ut på marknaden ska vara märkta eller identifierade i enlighet med följande bestämmelser:






  i) | För internationell handel med tyger framställda av levandeklippt vikunjafiber, oavsett om tyget har tillverkats inom eller utanför artens utbredningsstater, ska formuleringen, märket eller logotypen användas så att ursprungslandet kan identifieras. Formuleringen, märket eller logotypen VICUÑA [URSPRUNGSLAND] har följande utformning:





  Denna formulering, märket eller logotypen ska anbringas på tygets avigsida. Dessutom ska tygets stadkanter vara försedda med orden VICUÑA [URSPRUNGSLAND]. |
| --- | --- | --- |

b)

Tyger eller klädesplagg som släpps ut på marknaden ska vara märkta eller identifierade i enlighet med följande bestämmelser:

i)

För internationell handel med tyger framställda av levandeklippt vikunjafiber, oavsett om tyget har tillverkats inom eller utanför artens utbredningsstater, ska formuleringen, märket eller logotypen användas så att ursprungslandet kan identifieras. Formuleringen, märket eller logotypen VICUÑA [URSPRUNGSLAND] har följande utformning:

Image 1

Denna formulering, märket eller logotypen ska anbringas på tygets avigsida. Dessutom ska tygets stadkanter vara försedda med orden VICUÑA [URSPRUNGSLAND].

| ii) | För internationell handel med klädesplagg framställda av levandeklippt vikunjafiber, oavsett om klädesplaggen har tillverkats inom eller utanför artens utbredningsstater, ska den formulering, det märke eller den logotyp som anges i punkt b.i användas. Formuleringen, märket eller logotypen ska finnas på en etikett på själva klädesplagget. Om klädesplaggen tillverkas utanför ursprungslandet ska även namnet på det land där klädesplagget tillverkats anges, utöver den formulering, det märke eller den logotyp som anges i punkt b.i. |
| --- | --- |

ii)

För internationell handel med klädesplagg framställda av levandeklippt vikunjafiber, oavsett om klädesplaggen har tillverkats inom eller utanför artens utbredningsstater, ska den formulering, det märke eller den logotyp som anges i punkt b.i användas. Formuleringen, märket eller logotypen ska finnas på en etikett på själva klädesplagget. Om klädesplaggen tillverkas utanför ursprungslandet ska även namnet på det land där klädesplagget tillverkats anges, utöver den formulering, det märke eller den logotyp som anges i punkt b.i.

| c) | För internationell handel med hantverksprodukter framställda av levandeklippt vikunjafiber och tillverkade inom artens utbredningsstater, ska formuleringen, märket eller logotypen VICUÑA [URSPRUNGSLAND] - ARTESANÍA som anges nedan användas: |
| --- | --- |

c)

För internationell handel med hantverksprodukter framställda av levandeklippt vikunjafiber och tillverkade inom artens utbredningsstater, ska formuleringen, märket eller logotypen VICUÑA [URSPRUNGSLAND] - ARTESANÍA som anges nedan användas:

Image 2

| d) | Om levandeklippt vikunjafiber från flera ursprungsländer används för tillverkningen av tyg och klädesplagg, ska formuleringen, märket eller logotypen för vart och ett av ursprungsländerna anges, i enlighet med punkterna b.i och b.ii. |
| --- | --- |

d)

Om levandeklippt vikunjafiber från flera ursprungsländer används för tillverkningen av tyg och klädesplagg, ska formuleringen, märket eller logotypen för vart och ett av ursprungsländerna anges, i enlighet med punkterna b.i och b.ii.

| e) | Alla andra exemplar ska betraktas som exemplar av arter som är upptagna i bilaga I och handeln med dem ska regleras i enlighet med detta.” |
| --- | --- |

e)

Alla andra exemplar ska betraktas som exemplar av arter som är upptagna i bilaga I och handeln med dem ska regleras i enlighet med detta.”

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/105 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/105

---

Rättelse till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1147 av den 10 augusti 2018 om fastställande av BAT-slutsatser för avfallsbehandling, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU

(Europeiska unionens officiella tidning L 208 av den 17 augusti 2018)

Sidan 39, bilagan punkt 6.11

I stället för:

| ”– 6.11 | Oberoende utförd rening, utanför anläggningens område, av avloppsvatten som inte omfattas av direktiv 91/271/EEG och som släpps ut av en anläggning som utför verksamhet som omfattas av punkterna 5.1, 5.3 eller 5.5 ovan.” |
| --- | --- |

”– 6.11

Oberoende utförd rening, utanför anläggningens område, av avloppsvatten som inte omfattas av direktiv 91/271/EEG och som släpps ut av en anläggning som utför verksamhet som omfattas av punkterna 5.1, 5.3 eller 5.5 ovan.”

ska det stå:

| ”– 6.11 | Oberoende utförd rening av avloppsvatten som inte omfattas av direktiv 91/271/EEG och som släpps ut av en anläggning som utför verksamhet som omfattas av punkterna 5.1, 5.3 eller 5.5 ovan.” |
| --- | --- |

”– 6.11

Oberoende utförd rening av avloppsvatten som inte omfattas av direktiv 91/271/EEG och som släpps ut av en anläggning som utför verksamhet som omfattas av punkterna 5.1, 5.3 eller 5.5 ovan.”

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/106 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/106

---

Rättelse till Europeiska centralbankens beslut (EU) 2019/2158 av den 5 december 2019 om metoder och förfaranden för att bestämma och insamla uppgifter avseende avgiftsfaktorer som används för att beräkna de årliga tillsynsavgifterna (ECB/2019/38)

(Europeiska unionens officiella tidning L 327 av den 17 december 2019)

Sidan 104, artikel 11

I stället för:

”Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.”

ska det stå:

”Detta beslut träder i kraft den 1 januari 2020.”

---

| 20.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/107 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/107

---

Rättelse till Europeiska centralbankens förordning (EU) 2019/2155 av den 5 december 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1163/2014 om tillsynsavgifter (ECB/2019/37)

(Europeiska unionens officiella tidning L 327 av den 17 december 2019)

På sidan 74, artikel 2

Istället för:

”Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.”,

ska det stå:

ska det stå

”Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2020.”.

---