# Den Europæiske Unions L 259/2019

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 259 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 62. årgang10. oktober 2019 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 259

Dansk udgave

Retsforskrifter

62. årgang10. oktober 2019

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/1689 af 29. maj 2019 om berigtigelse af den rumænske udgave af delegeret forordning (EU) 2018/1229 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende afviklingsdisciplin (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1690 af 9. oktober 2019 om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet alpha-cypermethrin, som kandidat til substitution, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  ) | 2 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2019/1691 af 9. oktober 2019 om ændring af bilag V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (
  1
  ) | 9 |
| | * | Kommissionens Gennemførelsesforordning (EU) 2019/1692 af 9. oktober 2019 om anvendelsen af visse bestemmelser vedrørende registrering og datadeling i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 efter udløbet af den endelige frist for registrering af indfasningsstoffer (
  1
  ) | 12 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1693 af 9. oktober 2019 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af hjul af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 15 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets Afgørelse (EU) 2019/1694 af 4. oktober 2019 om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Ungarn | 58 |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2019/1695 af 4. oktober 2019 om beskikkelse af fire medlemmer af og fem suppleanter til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Nederlandene | 59 |
| | * | Rådets Afgørelse (EU) 2019/1696 af 4. oktober 2019 om beskikkelse af et medlem af og fem suppleanter til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Spanien | 61 |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1697 af 7. oktober 2019 om Irlands elektroniske udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre | 63 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1698 af 9. oktober 2019 om europæiske standarder for produkter, der er udarbejdet til støtte for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed (
  1
  ) | 65 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/1689 af 29. maj 2019 om berigtigelse af den rumænske udgave af delegeret forordning (EU) 2018/1229 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende afviklingsdisciplin (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1690 af 9. oktober 2019 om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet alpha-cypermethrin, som kandidat til substitution, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  )

1

2

*

Kommissionens forordning (EU) 2019/1691 af 9. oktober 2019 om ændring af bilag V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (
  1
  )

1

9

*

Kommissionens Gennemførelsesforordning (EU) 2019/1692 af 9. oktober 2019 om anvendelsen af visse bestemmelser vedrørende registrering og datadeling i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 efter udløbet af den endelige frist for registrering af indfasningsstoffer (
  1
  )

1

12

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1693 af 9. oktober 2019 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af hjul af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina

15

AFGØRELSER

*

Rådets Afgørelse (EU) 2019/1694 af 4. oktober 2019 om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Ungarn

58

*

Rådets afgørelse (EU) 2019/1695 af 4. oktober 2019 om beskikkelse af fire medlemmer af og fem suppleanter til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Nederlandene

59

*

Rådets Afgørelse (EU) 2019/1696 af 4. oktober 2019 om beskikkelse af et medlem af og fem suppleanter til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Spanien

61

*

Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1697 af 7. oktober 2019 om Irlands elektroniske udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre

63

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1698 af 9. oktober 2019 om europæiske standarder for produkter, der er udarbejdet til støtte for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed (
  1
  )

1

65

| | | III   Andre retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | Efta-Tilsynsmyndighedens Delegerede Afgørelse Nr. 42/19/COL af 17. juni 2019 om at fritage drift af offentlig bustransport i Norge fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU [2019/...] | 75 |

III   Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

Efta-Tilsynsmyndighedens Delegerede Afgørelse Nr. 42/19/COL af 17. juni 2019 om at fritage drift af offentlig bustransport i Norge fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU [2019/...]

75

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1688 af 8. oktober 2019 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endeligopkrævning af den midlertidige told på importen af blandinger af urinstof og ammoniumnitrat med oprindelse i Rusland, Trinidadog Tobago samt Amerikas Forenede Stater ( EUT L 258 af 9.10.2019 ) | 86 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1688 af 8. oktober 2019 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endeligopkrævning af den midlertidige told på importen af blandinger af urinstof og ammoniumnitrat med oprindelse i Rusland, Trinidadog Tobago samt Amerikas Forenede Stater ( EUT L 258 af 9.10.2019 )

( EUT L 258 af 9.10.2019 )

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 10.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 259/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2019/1689

af 29. maj 2019

om berigtigelse af den rumænske udgave af delegeret forordning (EU) 2018/1229 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende afviklingsdisciplin

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (1), særlig artikel 6, stk. 5, og artikel 7, stk. 15, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den rumænske udgave af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/1229 (2) indeholder en fejl i artikel 42 for så vidt angår retsaktens ikrafttrædelse. |
| --- | --- |

(1)

Den rumænske udgave af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/1229 (2) indeholder en fejl i artikel 42 for så vidt angår retsaktens ikrafttrædelse.

| (2) | Delegeret forordning (EU) 2018/1229 bør derfor berigtiges. De øvrige sprogudgaver er ikke berørt — |
| --- | --- |

(2)

Delegeret forordning (EU) 2018/1229 bør derfor berigtiges. De øvrige sprogudgaver er ikke berørt —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

(vedrører ikke den danske udgave)

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. maj 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/1229 af 25. maj 2018 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende afviklingsdisciplin (EUT L 230 af 13.9.2018, s. 1).

2

---

| 10.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 259/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 259/2

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/1690

af 9. oktober 2019

om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet alpha-cypermethrin, som kandidat til substitution, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 20, stk. 1 sammenholdt med artikel 24, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Alpha-cypermethrin blev ved Kommissionens direktiv 2004/58/EF (2) opført som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3). |
| --- | --- |

(1)

Alpha-cypermethrin blev ved Kommissionens direktiv 2004/58/EF (2) opført som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3).

| (2) | Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4).

| (3) | Godkendelsen af aktivstoffet alpha-cypermethrin, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 31. juli 2020. |
| --- | --- |

(3)

Godkendelsen af aktivstoffet alpha-cypermethrin, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 31. juli 2020.

| (4) | Der er i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (5) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af alpha-cypermethrin inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel. |
| --- | --- |

(4)

Der er i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (5) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af alpha-cypermethrin inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel.

| (5) | Ansøgeren indsendte de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig. |
| --- | --- |

(5)

Ansøgeren indsendte de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig.

| (6) | Den rapporterende medlemsstat udarbejdede et udkast til vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 7. maj 2017. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterende medlemsstat udarbejdede et udkast til vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 7. maj 2017.

| (7) | Autoriteten fremsendte udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde desuden det supplerende resumé af dossieret tilgængeligt for offentligheden. |
| --- | --- |

(7)

Autoriteten fremsendte udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde desuden det supplerende resumé af dossieret tilgængeligt for offentligheden.

| (8) | Den 7. august 2018 fremsendte autoriteten sin konklusion (6) om, hvorvidt alpha-cypermethrin kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009, til Kommissionen. Kommissionen forelagde vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af alpha-cypermethrin for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 24. og 25. januar 2019. |
| --- | --- |

(8)

Den 7. august 2018 fremsendte autoriteten sin konklusion (6) om, hvorvidt alpha-cypermethrin kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009, til Kommissionen. Kommissionen forelagde vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af alpha-cypermethrin for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 24. og 25. januar 2019.

| (9) | Ansøgeren fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse. |
| --- | --- |

(9)

Ansøgeren fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse.

| (10) | For så vidt angår de nye kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber, der blev indført ved Kommissionens forordning (EU) 2018/605 (7), fremgår det af autoritetens konklusion, at det er højst usandsynligt, at alpha-cypermethrin er et hormonforstyrrende stof med østrogen eller steroidgen virkning eller virkning via skjoldbruskkirtlen. Endvidere viser den tilgængelige dokumentation, at alpha-cypermethrin sandsynligvis ikke er et hormonforstyrrende stof med androgen virkning. Kommissionen mener således ikke, at alpha-cypermethrin skal betragtes som et stof med hormonforstyrrende egenskaber. |
| --- | --- |

(10)

For så vidt angår de nye kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber, der blev indført ved Kommissionens forordning (EU) 2018/605 (7), fremgår det af autoritetens konklusion, at det er højst usandsynligt, at alpha-cypermethrin er et hormonforstyrrende stof med østrogen eller steroidgen virkning eller virkning via skjoldbruskkirtlen. Endvidere viser den tilgængelige dokumentation, at alpha-cypermethrin sandsynligvis ikke er et hormonforstyrrende stof med androgen virkning. Kommissionen mener således ikke, at alpha-cypermethrin skal betragtes som et stof med hormonforstyrrende egenskaber.

| (11) | Det er med hensyn til et eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder aktivstoffet, fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. |
| --- | --- |

(11)

Det er med hensyn til et eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder aktivstoffet, fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt.

| (12) | Risikovurderingen for forlængelse af godkendelsen af alpha-cypermethrin er baseret på et begrænset antal repræsentative anvendelsesformål, hvilket dog ikke begrænser de anvendelsesformål, hvortil plantebeskyttelsesmidler, der indeholder alpha-cypermethrin, kan godkendes. Anvendelsen bør derfor ikke fortsat begrænses til anvendelse som insekticid. |
| --- | --- |

(12)

Risikovurderingen for forlængelse af godkendelsen af alpha-cypermethrin er baseret på et begrænset antal repræsentative anvendelsesformål, hvilket dog ikke begrænser de anvendelsesformål, hvortil plantebeskyttelsesmidler, der indeholder alpha-cypermethrin, kan godkendes. Anvendelsen bør derfor ikke fortsat begrænses til anvendelse som insekticid.

| (13) | Kommissionen betragter imidlertid alpha-cypermethrin som kandidat til substitution i medfør af artikel 24 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Nogle af de toksikologiske referenceværdier for stoffet er betydeligt lavere end for hovedparten af de godkendte aktivstoffer inden for grupper af stoffer. Alpha-cypermethrin opfylder derfor betingelsen i punkt 4, første led, i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen betragter imidlertid alpha-cypermethrin som kandidat til substitution i medfør af artikel 24 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Nogle af de toksikologiske referenceværdier for stoffet er betydeligt lavere end for hovedparten af de godkendte aktivstoffer inden for grupper af stoffer. Alpha-cypermethrin opfylder derfor betingelsen i punkt 4, første led, i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (14) | Godkendelsen af alpha-cypermethrin som kandidat til substitution bør derfor fornyes i medfør af artikel 24 i forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(14)

Godkendelsen af alpha-cypermethrin som kandidat til substitution bør derfor fornyes i medfør af artikel 24 i forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (15) | I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 6 og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden er det imidlertid nødvendigt at fastsætte visse betingelser. Det bør navnlig kræves, at der fremlægges yderligere bekræftende oplysninger. |
| --- | --- |

(15)

I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 6 og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden er det imidlertid nødvendigt at fastsætte visse betingelser. Det bør navnlig kræves, at der fremlægges yderligere bekræftende oplysninger.

| (16) | På baggrund af de tilgængelige videnskabelige oplysninger, der er opsummeret i autoritetens konklusion, mener Kommissionen ikke, at alpha-cypermethrin har hormonforstyrrende egenskaber. For at øge tilliden til nævnte konklusion bør ansøgeren fremlægge en opdateret vurdering af den androgene virkning, jf. punkt 2.2, litra b), i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, på grundlag af kriterierne i punkterne 3.6.5 og 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, som ændret ved forordning (EU) 2018/605 og i overensstemmelse med retningslinjerne for identifikation af hormonforstyrrende stoffer (8). |
| --- | --- |

(16)

På baggrund af de tilgængelige videnskabelige oplysninger, der er opsummeret i autoritetens konklusion, mener Kommissionen ikke, at alpha-cypermethrin har hormonforstyrrende egenskaber. For at øge tilliden til nævnte konklusion bør ansøgeren fremlægge en opdateret vurdering af den androgene virkning, jf. punkt 2.2, litra b), i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, på grundlag af kriterierne i punkterne 3.6.5 og 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, som ændret ved forordning (EU) 2018/605 og i overensstemmelse med retningslinjerne for identifikation af hormonforstyrrende stoffer (8).

| (17) | Gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(17)

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres.

| (18) | Udløbsdatoen for alpha-cypermethrin blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/707 (9) forlænget til den 31. juli 2020 for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af stoffet udløber. Da der er blevet truffet afgørelse om fornyelse forud for den forlængede udløbsdato, bør nærværende forordning dog begynde at finde anvendelse inden denne dato. |
| --- | --- |

(18)

Udløbsdatoen for alpha-cypermethrin blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/707 (9) forlænget til den 31. juli 2020 for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af stoffet udløber. Da der er blevet truffet afgørelse om fornyelse forud for den forlængede udløbsdato, bør nærværende forordning dog begynde at finde anvendelse inden denne dato.

| (19) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(19)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet som kandidat til substitution

Godkendelsen af aktivstoffet alpha-cypermethrin, som kandidat til substitution, fornyes som fastsat i bilag I.

Artikel 2

Ændringer af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

Ikrafttræden og anvendelsesdato

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. november 2019.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. oktober 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2004/58/EF af 23. april 2004 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage alpha-cypermethrin, benalaxyl, bromoxynil, desmedipham, ioxynil og phenmedipham som aktive stoffer (EUT L 120 af 24.4.2004, s. 26).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  
  EFSA Journal (2018);16(8):5403.

6

EFSA Journal

(7)  Kommissionens forordning (EU) 2018/605 af 19. april 2018 om ændring af bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ved at fastlægge videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber (EUT L 101 af 20.4.2018, s. 33).

7

(8)  Retningslinjer for identifikation af hormonforstyrrende stoffer i forbindelse med forordning (EU) nr. 528/2012 og (EF) nr. 1107/2009. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2018.5311

8

(9)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/707 af 7. maj 2019 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne alpha-cypermethrin, beflubutamid, benalaxyl, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, bromoxynil, captan, cyazofamid, desmedipham, dimethoat, dimethomorph, diuron, ethephon, etoxazol, famoxadon, fenamiphos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaxyl-m, methiocarb, metribuzin, milbemectin, Pæcilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphos-methyl, propamocarb, prothioconazol, s-metolachlor og tebuconazol (EUT L 120 af 8.5.2019, s. 16).

9

Pæcilomyces lilacinus

---

BILAG I

| Almindeligt anvendt navn, identifikations-nr. | IUPAC-navn | Renhed  (1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for godkendelsen | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| alpha-cypermethrin
  CAS nr.: 67375-30-8
  CIPAC-nr.: 454 | Racemat, der omfatter:
  (R)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1S,3S)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat og (S)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1R,3R)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat
  eller
  (R)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1S)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat
  og (S)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1R)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat | ≥ 980 g/kg
  Urenheden hexan betragtes som et toksikologisk problem og må højst udgøre 1 g/kg i det tekniske materiale | 1. november 2019 | 31. oktober 2026 | Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 9, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af alpha-cypermethrin, navnlig tillæg I og II. I den samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:






  — | beskyttelse af brugerne og sikring af, at anvendelsesbetingelserne foreskriver anvendelse af passende personlige værnemidler |

Almindeligt anvendt navn, identifikations-nr.

IUPAC-navn

Renhed  (1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for godkendelsen

Særlige bestemmelser

alpha-cypermethrin

CAS nr.: 67375-30-8

CIPAC-nr.: 454

Racemat, der omfatter:

(R)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1S,3S)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat og (S)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1R,3R)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat

eller

(R)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1S)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat

og (S)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1R)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat

≥ 980 g/kg

Urenheden hexan betragtes som et toksikologisk problem og må højst udgøre 1 g/kg i det tekniske materiale

1. november 2019

31. oktober 2026

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 9, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af alpha-cypermethrin, navnlig tillæg I og II. I den samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:

—

beskyttelse af brugerne og sikring af, at anvendelsesbetingelserne foreskriver anvendelse af passende personlige værnemidler

| — | vurderingen af risikoen for forbrugerne |
| --- | --- |

—

vurderingen af risikoen for forbrugerne

| — | beskyttelse af vandorganismer, bier og leddyr, der ikke er målarter. |
| --- | --- |

—

beskyttelse af vandorganismer, bier og leddyr, der ikke er målarter.

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.

Ansøgeren skal fremlægge bekræftende oplysninger for Kommissionen, medlemsstaterne og autoriteten vedrørende:

| 1. | den toksikologiske profil af metabolitter indeholdende 3-phenoxybenzoyl |
| --- | --- |

1.

den toksikologiske profil af metabolitter indeholdende 3-phenoxybenzoyl

| 2. | den potentielle relative toksicitet af enkelte cypermethrin-isomerer, navnlig enantiomerer (1S-cis αR) |
| --- | --- |

2.

den potentielle relative toksicitet af enkelte cypermethrin-isomerer, navnlig enantiomerer (1S-cis αR)

| 3. | virkningen af vandbehandlingsprocesser på arten af restkoncentrationer i overfladevand og grundvand, når overfladevand eller grundvand udvindes til drikkevand |
| --- | --- |

3.

virkningen af vandbehandlingsprocesser på arten af restkoncentrationer i overfladevand og grundvand, når overfladevand eller grundvand udvindes til drikkevand

| 4. | punkt 3.6.5 og 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, som ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2018/605. |
| --- | --- |

4.

punkt 3.6.5 og 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, som ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2018/605.

Ansøgeren skal forelægge de oplysninger, der er omhandlet i punkt 1, senest den 30. oktober 2020, oplysningerne nævnt i punkt 2 senest to år efter offentliggørelsen, af Kommissionen, af en vejledning om evaluering af isomerblandinger og oplysningerne nævnt i punkt 3 senest to år efter offentliggørelsen, af Kommissionen, af en vejledning om evaluering af virkningen af vandbehandlingsprocesser på arten af restkoncentrationer i overfladevand og grundvand.

For så vidt angår punkt 3.6.5 og 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, som ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2018/605, fremlægges en opdateret vurdering af de allerede fremlagte oplysninger og, hvis det er relevant, yderligere oplysninger med henblik på at bekræfte fraværet af androgene hormonaktiviteter senest den 30. oktober 2021

---

(1)  Yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation fremgår af vurderingsrapporten.

---

BILAG II

I bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 foretages følgende ændringer:

1)

I del A udgår nr. 83 om alpha-cypermethrin.

2)

I del E tilføjes følgende nummer:

| Nr.: | Almindeligt anvendt navn, identifikations-nr. | IUPAC-navn | Renhed (*1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for godkendelsen | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »12 | alpha-cypermethrin
  CAS nr.: 67375-30-8
  CIPAC-nr.: 454 | Racemat, der omfatter:
  (R)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1S,3S)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat og (S)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1R,3R)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat
  eller
  (R)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1S)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat
  og (S)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1R)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat | ≥ 980 g/kg
  Urenheden hexan betragtes som et toksikologisk problem og må højst udgøre 1 g/kg i det tekniske materiale | 1. november 2019 | 31. oktober 2026 | Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 9, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af alpha-cypermethrin, navnlig tillæg I og II.I den samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:






  — | beskyttelse af brugerne og sikring af, at anvendelsesbetingelserne foreskriver anvendelse af passende personlige værnemidler |

Nr.:

Almindeligt anvendt navn, identifikations-nr.

IUPAC-navn

Renhed (*1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for godkendelsen

Særlige bestemmelser

»12

alpha-cypermethrin

CAS nr.: 67375-30-8

CIPAC-nr.: 454

Racemat, der omfatter:

(R)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1S,3S)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat og (S)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1R,3R)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat

eller

(R)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1S)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat

og (S)-α-cyano-3-phenoxybenzyl-(1R)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat

≥ 980 g/kg

Urenheden hexan betragtes som et toksikologisk problem og må højst udgøre 1 g/kg i det tekniske materiale

1. november 2019

31. oktober 2026

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 9, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af alpha-cypermethrin, navnlig tillæg I og II.I den samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:

—

beskyttelse af brugerne og sikring af, at anvendelsesbetingelserne foreskriver anvendelse af passende personlige værnemidler

| — | vurderingen af risikoen for forbrugerne |
| --- | --- |

—

vurderingen af risikoen for forbrugerne

| — | beskyttelse af vandorganismer, bier og leddyr, der ikke er målarter. |
| --- | --- |

—

beskyttelse af vandorganismer, bier og leddyr, der ikke er målarter.

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.

Ansøgeren skal fremlægge bekræftende oplysninger for Kommissionen, medlemsstaterne og autoriteten vedrørende:

| 1. | den toksikologiske profil af metabolitter indeholdende 3-phenoxybenzoyl |
| --- | --- |

1.

den toksikologiske profil af metabolitter indeholdende 3-phenoxybenzoyl

| 2. | den potentielle relative toksicitet af enkelte cypermethrin-isomerer, navnlig enantiomerer (1S-cis αR) |
| --- | --- |

2.

den potentielle relative toksicitet af enkelte cypermethrin-isomerer, navnlig enantiomerer (1S-cis αR)

| 3. | virkningen af vandbehandlingsprocesser på arten af restkoncentrationer i overfladevand og grundvand, når overfladevand eller grundvand udvindes til drikkevand |
| --- | --- |

3.

virkningen af vandbehandlingsprocesser på arten af restkoncentrationer i overfladevand og grundvand, når overfladevand eller grundvand udvindes til drikkevand

| 4. | punkt 3.6.5 og 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, som ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2018/605. |
| --- | --- |

4.

punkt 3.6.5 og 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, som ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2018/605.

Ansøgeren skal forelægge de oplysninger, der er omhandlet i punkt 1, senest den 30. oktober 2020, oplysningerne nævnt i punkt 2 senest to år efter offentliggørelsen, af Kommissionen, af en vejledning om evaluering af isomerblandinger og oplysningerne nævnt i punkt 3 senest to år efter offentliggørelsen, af Kommissionen, af en vejledning om evaluering af virkningen af vandbehandlingsprocesser på arten af restkoncentrationer i overfladevand og grundvand.

For så vidt angår punkt 3.6.5 og 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, som ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2018/605, forelægges en ajourført vurdering af de allerede fremlagte oplysninger og i givet fald yderligere oplysninger med henblik på at bekræfte fraværet af androgene hormonaktiviteter senest den 30. oktober 2021.«

---

(*1)  Yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation fremgår af vurderingsrapporten.

*1

---

| 10.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 259/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 259/9

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2019/1691

af 9. oktober 2019

om ændring af bilag V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (1), særlig artikel 131, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag V til forordning (EF) nr. 1907/2006 indeholder en liste over stoffer, der er undtaget fra registreringspligten i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra b), i forordningen. |
| --- | --- |

(1)

Bilag V til forordning (EF) nr. 1907/2006 indeholder en liste over stoffer, der er undtaget fra registreringspligten i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra b), i forordningen.

| (2) | Fermentat er et halvfast eller flydende restmateriale, der er blevet renset og stabiliseret gennem en biologisk behandlingsproces, hvoraf det sidste trin er en anaerob nedbrydningsproces, og hvor den tilførte mængde, der anvendes i denne proces, er bionedbrydelige materialer fra ufarlige adskilte kilder såsom fødevareaffald, gødning og energiafgrøder. Biogas, der fremkommer ved den samme proces som fermentat eller fra en anden anaerob nedbrydningsproces, samt kompost, der fremkommer ved den anaerobe nedbrydningsproces af lignende bionedbrydelige materialer, er allerede opført på listen i bilag V til forordning (EF) nr. 1907/2006. Derfor bør fermentat, der hverken er affald eller ophørt med at være det, også opføres på listen i dette bilag, da det hverken er hensigtsmæssigt eller nødvendigt at kræve, at stoffet registreres, og da dets undtagelse fra afsnit II, V og VI i forordning (EF) nr. 1907/2006 ikke hindrer formålet med denne forordning. |
| --- | --- |

(2)

Fermentat er et halvfast eller flydende restmateriale, der er blevet renset og stabiliseret gennem en biologisk behandlingsproces, hvoraf det sidste trin er en anaerob nedbrydningsproces, og hvor den tilførte mængde, der anvendes i denne proces, er bionedbrydelige materialer fra ufarlige adskilte kilder såsom fødevareaffald, gødning og energiafgrøder. Biogas, der fremkommer ved den samme proces som fermentat eller fra en anden anaerob nedbrydningsproces, samt kompost, der fremkommer ved den anaerobe nedbrydningsproces af lignende bionedbrydelige materialer, er allerede opført på listen i bilag V til forordning (EF) nr. 1907/2006. Derfor bør fermentat, der hverken er affald eller ophørt med at være det, også opføres på listen i dette bilag, da det hverken er hensigtsmæssigt eller nødvendigt at kræve, at stoffet registreres, og da dets undtagelse fra afsnit II, V og VI i forordning (EF) nr. 1907/2006 ikke hindrer formålet med denne forordning.

| (3) | Indtil videre er der ikke indgivet nogen registreringer for fermentat. Opførelsen af fermentat på listen i bilag V i forordning (EF) nr. 1907/2006 bør klarlægge, at fermentat er undtaget fra registrering af grunde, der ligner dem, der berettiger den eksisterende undtagelse for kompost og biogas, og dermed fjerne usikkerheden blandt producenter og brugere af fermentat samt de retshåndhævende myndigheder. |
| --- | --- |

(3)

Indtil videre er der ikke indgivet nogen registreringer for fermentat. Opførelsen af fermentat på listen i bilag V i forordning (EF) nr. 1907/2006 bør klarlægge, at fermentat er undtaget fra registrering af grunde, der ligner dem, der berettiger den eksisterende undtagelse for kompost og biogas, og dermed fjerne usikkerheden blandt producenter og brugere af fermentat samt de retshåndhævende myndigheder.

| (4) | Bilag V til forordning (EF) nr. 1907/2006 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(4)

Bilag V til forordning (EF) nr. 1907/2006 bør derfor ændres.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 133 i forordning (EF) nr. 1907/2006 — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 133 i forordning (EF) nr. 1907/2006 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag V til forordning (EF) nr. 1907/2006 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. oktober 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

1

---

BILAG

Nr. 12 i bilag V til forordning (EF) nr. 1907/2006 affattes således:

| »12. | Kompost, biogas og fermentat.« |
| --- | --- |

»12.

---

| 10.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 259/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 259/12

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/1692

af 9. oktober 2019

om anvendelsen af visse bestemmelser vedrørende registrering og datadeling i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 efter udløbet af den endelige frist for registrering af indfasningsstoffer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (1), særlig artikel 132, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For ikke at overbebyrde myndighederne og fysiske eller juridiske personer med arbejde med registreringen af stoffer, der allerede fandtes på det indre marked, da forordning (EF) nr. 1907/2006 trådte i kraft, blev der ved forordningens artikel 23 fastsat en overgangsordning for indfasningsstoffer. Som følge heraf blev der fastsat en række overgangsfrister for registrering af sådanne stoffer. Det følger af forordningens artikel 23, stk. 3, at den endelige registreringsfrist inden for overgangsordningen, udløb den 1. juni 2018. |
| --- | --- |

(1)

For ikke at overbebyrde myndighederne og fysiske eller juridiske personer med arbejde med registreringen af stoffer, der allerede fandtes på det indre marked, da forordning (EF) nr. 1907/2006 trådte i kraft, blev der ved forordningens artikel 23 fastsat en overgangsordning for indfasningsstoffer. Som følge heraf blev der fastsat en række overgangsfrister for registrering af sådanne stoffer. Det følger af forordningens artikel 23, stk. 3, at den endelige registreringsfrist inden for overgangsordningen, udløb den 1. juni 2018.

| (2) | Med henblik på at sikre lige vilkår mellem markedsaktører, der fremstiller eller markedsfører indfasnings- og ikke-indfasningsstoffer, er det nødvendigt nærmere at angive anvendelsesområdet for de bestemmelser, ved hvilke der er fastsat gunstige betingelser for registrering af indfasningsstoffer, efter overgangsordningens udløb. Derfor bør der fastsættes en hensigtsmæssig, rimelig og klar skæringsdato for disse bestemmelser, hvorefter bestemmelserne ikke længere skal gælde eller kun gælde under særlige omstændigheder. |
| --- | --- |

(2)

Med henblik på at sikre lige vilkår mellem markedsaktører, der fremstiller eller markedsfører indfasnings- og ikke-indfasningsstoffer, er det nødvendigt nærmere at angive anvendelsesområdet for de bestemmelser, ved hvilke der er fastsat gunstige betingelser for registrering af indfasningsstoffer, efter overgangsordningens udløb. Derfor bør der fastsættes en hensigtsmæssig, rimelig og klar skæringsdato for disse bestemmelser, hvorefter bestemmelserne ikke længere skal gælde eller kun gælde under særlige omstændigheder.

| (3) | I artikel 3, stk. 30, i forordning (EF) nr. 1907/2006 er der fastsat betingelser for beregningen af de årlige mængder på grundlag af den mængde, der er blevet importeret eller fremstillet i de tre foregående kalenderår. Med henblik på at sikre, at markedsaktørerne har tilstrækkelig tid til at foretage de nødvendige justeringer af deres beregningsmetoder, bør disse betingelser som en første foranstaltning fortsætte med at gælde indtil den angivne skæringsdato. For at tage hensyn til definitionen af »pr. år« i artikel 3, stk. 30, i forordning (EF) nr. 1907/2006, er det hensigtsmæssigt at fastsætte skæringsdatoen til udgangen af dette kalenderår (31. december 2019). |
| --- | --- |

(3)

I artikel 3, stk. 30, i forordning (EF) nr. 1907/2006 er der fastsat betingelser for beregningen af de årlige mængder på grundlag af den mængde, der er blevet importeret eller fremstillet i de tre foregående kalenderår. Med henblik på at sikre, at markedsaktørerne har tilstrækkelig tid til at foretage de nødvendige justeringer af deres beregningsmetoder, bør disse betingelser som en første foranstaltning fortsætte med at gælde indtil den angivne skæringsdato. For at tage hensyn til definitionen af »pr. år« i artikel 3, stk. 30, i forordning (EF) nr. 1907/2006, er det hensigtsmæssigt at fastsætte skæringsdatoen til udgangen af dette kalenderår (31. december 2019).

| (4) | I overensstemmelse med lovgiverens hensigt om at reducere registreringsforpligtelsers eventuelle virkning for lavvolumenstoffer, fastsættes der i artikel 12, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1907/2006 mindre strenge oplysningskrav til registreringen af visse lavvolumenstoffer, forudsat at de ikke opfylder kriterierne i bilag III i forordning (EF) nr. 1907/2006. I henhold til forordningens artikel 23, stk. 3, skal disse lavvolumenstoffer registreres senest ved fristen for registrering den 1. juni 2018. Efter denne frist skal den bestemmelse imidlertid, som en anden foranstaltning, fortsat finde anvendelse efter den 1. juni 2018 for at sikre lige behandling af registranter, som deltager en registrering eller ajourfører deres dossierer i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med lovgiverens hensigt om at reducere registreringsforpligtelsers eventuelle virkning for lavvolumenstoffer, fastsættes der i artikel 12, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1907/2006 mindre strenge oplysningskrav til registreringen af visse lavvolumenstoffer, forudsat at de ikke opfylder kriterierne i bilag III i forordning (EF) nr. 1907/2006. I henhold til forordningens artikel 23, stk. 3, skal disse lavvolumenstoffer registreres senest ved fristen for registrering den 1. juni 2018. Efter denne frist skal den bestemmelse imidlertid, som en anden foranstaltning, fortsat finde anvendelse efter den 1. juni 2018 for at sikre lige behandling af registranter, som deltager en registrering eller ajourfører deres dossierer i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1, litra b).

| (5) | Den 1. juni 2018 ophørte den formelle drift af fora for informationsudveksling om stoffer (SIEF'er). Registranternes fortsatte datadelingsforpligtelser skal dog, som en tredje foranstaltning, håndhæves, og registranter skal opfordres til at benytte lignende uformelle kommunikationsplatforme for at gøre det muligt for dem at opfylde deres fortsatte registrerings- og datadelingsforpligtelser i henhold til både forordning (EF) nr. 1907/2006 og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/9 (2). |
| --- | --- |

(5)

Den 1. juni 2018 ophørte den formelle drift af fora for informationsudveksling om stoffer (SIEF'er). Registranternes fortsatte datadelingsforpligtelser skal dog, som en tredje foranstaltning, håndhæves, og registranter skal opfordres til at benytte lignende uformelle kommunikationsplatforme for at gøre det muligt for dem at opfylde deres fortsatte registrerings- og datadelingsforpligtelser i henhold til både forordning (EF) nr. 1907/2006 og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/9 (2).

| (6) | Som en fjerde foranstaltning bør det fastsættes, at en potentiel registrant, som har præregistreret et indfasningsstof i overensstemmelse med artikel 28 i forordning (EF) nr. 1907/2006 indtil den angivne skæringsdato ikke behøver følge den procedure for forespørgsler, som er fastsat i forordningens artikel 26, da formålet med forespørgselsprocessen allerede er opfyldt gennem præregistreringen. |
| --- | --- |

(6)

Som en fjerde foranstaltning bør det fastsættes, at en potentiel registrant, som har præregistreret et indfasningsstof i overensstemmelse med artikel 28 i forordning (EF) nr. 1907/2006 indtil den angivne skæringsdato ikke behøver følge den procedure for forespørgsler, som er fastsat i forordningens artikel 26, da formålet med forespørgselsprocessen allerede er opfyldt gennem præregistreringen.

| (7) | Det skal sikres, at tvistprocedurer vedrørende datadeling er tydeligt identificerbare. De regler vedrørende datadeling i artikel 30 i forordning (EF) nr. 1907/2006 bør derfor fortsat finde anvendelse indtil den angivne skæringsdato. Efter den skæringsdato bør kun reglerne for datadeling i forordningens artikel 26 og 27 finde anvendelse. |
| --- | --- |

(7)

Det skal sikres, at tvistprocedurer vedrørende datadeling er tydeligt identificerbare. De regler vedrørende datadeling i artikel 30 i forordning (EF) nr. 1907/2006 bør derfor fortsat finde anvendelse indtil den angivne skæringsdato. Efter den skæringsdato bør kun reglerne for datadeling i forordningens artikel 26 og 27 finde anvendelse.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 133 i forordning (EF) nr. 1907/2006 — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 133 i forordning (EF) nr. 1907/2006 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Beregning af mængder af indfasningsstoffer

Den specifikke metode til beregning af de årlige mængder af indfasningsstoffer, som fastsat i artikel 3, stk. 30, i forordning (EF) nr. 1907/2006, fortsætter kun med at finde anvendelse indtil den 31. december 2019. Når en registrant har fuldendt registreringen af et stof, beregner registranten sin mængde af stoffet pr. kalenderår i henhold til artikel 3, stk. 30, i forordning (EF) nr. 1907/2006.

Artikel 2

Registreringskrav for visse lavvolumenindfasningsstoffer

Udløbet af overgangsordningen for indfasningsstoffer i forordning (EF) nr. 1907/2006 påvirker ikke anvendelsen af forordningens artikel 12, stk. 1, litra b).

Artikel 3

Datadelingsforpligtelser efter registrering

Efter registrering af et stof skal registranter, herunder dem som indsender data sammen med andre registranter, fortsat opfylde deres datadelingsforpligtelser på en retfærdig, gennemskuelig og ikke-diskriminerende måde som angivet i afsnit III i forordning (EF) nr. 1907/2006 og i gennemførelsesforordning (EU) 2016/9. I den sammenhæng skal registranter anvende uformelle kommunikationsplatforme svarende til foraene for informationsudveksling om stoffer i artikel 29 i forordning (EF) nr. 1907/2006.

Artikel 4

Pligt til at forespørge

1.   Hvis de forhandlinger om datadeling, der føres i overensstemmelse med artikel 30 i forordning (EF) nr. 1907/2006 ikke resulterer i, at der indgås en aftale, finder bestemmelserne i nævnte artikel kun anvendelse indtil den 31. december 2019.

2.   Efter den 31. december 2019 er præregistreringer foretaget i overensstemmelse med artikel 28 i forordning (EF) nr. 1907/2006 ikke længere gyldige, og artikel 26 og 27 finder anvendelse på alle indfasningsstoffer.

Artikel 5

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. oktober 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/9 af 5. januar 2016 om fælles indsendelse af data og datadeling i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (EUT L 3 af 6.1.2016, s. 41).

2

---

| 10.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 259/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 259/15

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/1693

af 9. oktober 2019

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af hjul af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 7,

efter høring af medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Indledning

Indledning

| (1) | Den 15. februar 2019 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af hjul af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) på grundlag af artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (»grundforordningen«). Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(1)

Den 15. februar 2019 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af hjul af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) på grundlag af artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (»grundforordningen«). Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (2) | Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2019 af Association of European Wheels Manufacturers (»EUWA« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af den samlede EU-produktion af hjul af stål. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2019 af Association of European Wheels Manufacturers (»EUWA« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af den samlede EU-produktion af hjul af stål. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

| (3) | Efter indledningsmeddelelsen modtog Kommissionen en række spørgsmål og bemærkninger vedrørende definitionen af den pågældende vare. I den forbindelse præciserede Kommissionen varedækningen i meddelelsen om ændring af indledningsmeddelelsen (3). |
| --- | --- |

(3)

Efter indledningsmeddelelsen modtog Kommissionen en række spørgsmål og bemærkninger vedrørende definitionen af den pågældende vare. I den forbindelse præciserede Kommissionen varedækningen i meddelelsen om ændring af indledningsmeddelelsen (3).

3

| (4) | I henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5a, skal Kommissionen registrere import, som er genstand for en antidumpingundersøgelse, i løbet af forhåndsfremlæggelsesperioden, medmindre den har tilstrækkelig dokumentation for, at visse krav ikke er opfyldt. Et af disse krav, jf. grundforordningens artikel 10, stk. 4, litra d), er, at der har været tale om en yderligere betydelig stigning i importen ud over omfanget af den import, der forårsagede skade i undersøgelsesperioden. Ifølge data fra Eurostat faldt importen af hjul af stål fra Kina i kg i de første fire måneder efter indledningen af undersøgelsen (dvs. fra marts 2019 til juni 2019) med 72 % i forhold til samme periode i 2018 og med 74 % i forhold til et firemånedersgennemsnit i undersøgelsesperioden (2018 — se betragtning 23). Kommissionen bemærker endvidere, at importmængden af den pågældende vare ifølge Surveillance 2-databasen viser et lignende kraftigt fald i importen. Kommissionen gjorde derfor ikke import af den pågældende vare til genstand for registrering i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5a, da den anden væsentlige betingelse i artikel 10, stk. 4, dvs. en yderligere betydelig stigning i importen, ikke var opfyldt. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5a, skal Kommissionen registrere import, som er genstand for en antidumpingundersøgelse, i løbet af forhåndsfremlæggelsesperioden, medmindre den har tilstrækkelig dokumentation for, at visse krav ikke er opfyldt. Et af disse krav, jf. grundforordningens artikel 10, stk. 4, litra d), er, at der har været tale om en yderligere betydelig stigning i importen ud over omfanget af den import, der forårsagede skade i undersøgelsesperioden. Ifølge data fra Eurostat faldt importen af hjul af stål fra Kina i kg i de første fire måneder efter indledningen af undersøgelsen (dvs. fra marts 2019 til juni 2019) med 72 % i forhold til samme periode i 2018 og med 74 % i forhold til et firemånedersgennemsnit i undersøgelsesperioden (2018 — se betragtning 23). Kommissionen bemærker endvidere, at importmængden af den pågældende vare ifølge Surveillance 2-databasen viser et lignende kraftigt fald i importen. Kommissionen gjorde derfor ikke import af den pågældende vare til genstand for registrering i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5a, da den anden væsentlige betingelse i artikel 10, stk. 4, dvs. en yderligere betydelig stigning i importen, ikke var opfyldt.

1.2.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (5) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede desuden specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og de kendte importører og brugere om indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(5)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede desuden specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og de kendte importører og brugere om indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage.

| (6) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(6)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

1.3.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (7) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(7)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.3.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (8) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den havde besluttet at begrænse sin undersøgelse til at omfatte et rimeligt antal EU-producenter ved at udtage en stikprøve, og at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven ud fra de oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen i den indledende fase. Den var baseret på produktions- og salgsmængden af samme vare i Unionen i undersøgelsesperioden. Stikprøven bestod af tre EU-producenter. De stikprøveudtagne EU-producenter, som ligger i tre forskellige medlemsstater, tegnede sig for over 35 % af den beregnede samlede EU-produktion og -salgsmængde af samme vare. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Kun EUWA fremsatte bemærkninger og anmodede om, at en yderligere virksomhed blev inddraget for at gøre stikprøven mere repræsentativ. Efter disse bemærkninger besluttede Kommissionen at tilføje én virksomhed. EU-producenten nægtede imidlertid at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Den foreløbige stikprøve bestående af tre EU-producenter blev derfor bekræftet. Stikprøven er repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(8)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den havde besluttet at begrænse sin undersøgelse til at omfatte et rimeligt antal EU-producenter ved at udtage en stikprøve, og at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven ud fra de oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen i den indledende fase. Den var baseret på produktions- og salgsmængden af samme vare i Unionen i undersøgelsesperioden. Stikprøven bestod af tre EU-producenter. De stikprøveudtagne EU-producenter, som ligger i tre forskellige medlemsstater, tegnede sig for over 35 % af den beregnede samlede EU-produktion og -salgsmængde af samme vare. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Kun EUWA fremsatte bemærkninger og anmodede om, at en yderligere virksomhed blev inddraget for at gøre stikprøven mere repræsentativ. Efter disse bemærkninger besluttede Kommissionen at tilføje én virksomhed. EU-producenten nægtede imidlertid at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Den foreløbige stikprøve bestående af tre EU-producenter blev derfor bekræftet. Stikprøven er repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

| (9) | De stikprøveudtagne EU-producenter og de øvrige EU-producenter, der deltog i denne undersøgelse, anmodede Kommissionen om, at deres identitet holdes fortrolig under hele proceduren, jf. grundforordningens artikel 19, på grund af frygt for gengældelsesforanstaltninger fra nogle af deres kunder. Kommissionen accepterede at indrømme EU-producenterne anonymitet på grundlag af den i anmodningen fremførte gode begrundelse. |
| --- | --- |

(9)

De stikprøveudtagne EU-producenter og de øvrige EU-producenter, der deltog i denne undersøgelse, anmodede Kommissionen om, at deres identitet holdes fortrolig under hele proceduren, jf. grundforordningens artikel 19, på grund af frygt for gengældelsesforanstaltninger fra nogle af deres kunder. Kommissionen accepterede at indrømme EU-producenterne anonymitet på grundlag af den i anmodningen fremførte gode begrundelse.

1.3.2.   Stikprøveudtagning af importører

Stikprøveudtagning af importører

| (10) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at afgive de oplysninger, der er anført i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(10)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at afgive de oplysninger, der er anført i indledningsmeddelelsen.

| (11) | To ikke forretningsmæssigt forbundne importører afgav de ønskede oplysninger. I betragtning af det lave antal svar besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. |
| --- | --- |

(11)

To ikke forretningsmæssigt forbundne importører afgav de ønskede oplysninger. I betragtning af det lave antal svar besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.

1.3.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

| (12) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at afgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(12)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at afgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (13) | 27 virksomheder i det pågældende land afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Kommissionen fandt 20 eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter egnede til at indgå i stikprøven. Syv producenter indberettede ikke nogen eksport af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden og blev derfor ikke fundet egnede til at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre virksomheder, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Grundlaget for stikprøveudtagningen var de største eksportmængder til Unionen, men det blev også overvejet at dække alle typer hjul af stål i stikprøven (hjul af stål til personbiler og til erhvervskøretøjer). |
| --- | --- |

(13)

27 virksomheder i det pågældende land afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Kommissionen fandt 20 eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter egnede til at indgå i stikprøven. Syv producenter indberettede ikke nogen eksport af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden og blev derfor ikke fundet egnede til at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre virksomheder, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Grundlaget for stikprøveudtagningen var de største eksportmængder til Unionen, men det blev også overvejet at dække alle typer hjul af stål i stikprøven (hjul af stål til personbiler og til erhvervskøretøjer).

| (14) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(14)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat bemærkninger hertil.

| (15) | Efterfølgende nægtede én af de stikprøveudtagne virksomheder at samarbejde og blev erstattet af den næststørste eksporterende producent. |
| --- | --- |

(15)

Efterfølgende nægtede én af de stikprøveudtagne virksomheder at samarbejde og blev erstattet af den næststørste eksporterende producent.

| (16) | Efter kontrolbesøget besluttede Kommissionen i betragtning af de betydelige mangler ved oplysningerne fra én stikprøveudtaget eksporterende producent at se bort fra disse oplysninger på grundlag af grundforordningens artikel 18, stk. 1 (4). |
| --- | --- |

(16)

Efter kontrolbesøget besluttede Kommissionen i betragtning af de betydelige mangler ved oplysningerne fra én stikprøveudtaget eksporterende producent at se bort fra disse oplysninger på grundlag af grundforordningens artikel 18, stk. 1 (4).

4

| (17) | Som følge af udelukkelsen af visse typer varer fra varedækningen i denne undersøgelse, jf. afsnit 2.3. nedenfor, var én af de samarbejdsvillige stikprøveudtagne eksporterende producenter ikke længere berørt af denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(17)

Som følge af udelukkelsen af visse typer varer fra varedækningen i denne undersøgelse, jf. afsnit 2.3. nedenfor, var én af de samarbejdsvillige stikprøveudtagne eksporterende producenter ikke længere berørt af denne undersøgelse.

| (18) | Som følge heraf blev stikprøven begrænset til kun at omfatte én virksomhed, der tegnede sig for omkring 20 % af den kinesiske eksport af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. Under hensyntagen til graden af manglende samarbejdsvilje blandt de stikprøveudtagne og den utilstrækkelige tid til at udtage en ny stikprøve besluttede Kommissionen foreløbig ud fra grundforordningens artikel 17, stk. 4, at anvende de relevante bestemmelser i grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(18)

Som følge heraf blev stikprøven begrænset til kun at omfatte én virksomhed, der tegnede sig for omkring 20 % af den kinesiske eksport af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. Under hensyntagen til graden af manglende samarbejdsvilje blandt de stikprøveudtagne og den utilstrækkelige tid til at udtage en ny stikprøve besluttede Kommissionen foreløbig ud fra grundforordningens artikel 17, stk. 4, at anvende de relevante bestemmelser i grundforordningens artikel 18.

1.4.   Individuel undersøgelse

Individuel undersøgelse

| (19) | Oprindelig anmodede ti af de eksporterende producenter, der besvarede stikprøveskemaet, om at blive omfattet af en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Kommissionen gjorde spørgeskemaet tilgængeligt online på dagen for indledningen af undersøgelsen. Ved annonceringen af stikprøven underrettede Kommissionen desuden de eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, om, at de ville blive anmodet om at afgive en spørgeskemabesvarelse, hvis de ønskede at blive undersøgt individuelt. Ingen af virksomhederne indsendte imidlertid spørgeskemabesvarelsen. Der blev derfor ikke foretaget nogen individuel undersøgelse. |
| --- | --- |

(19)

Oprindelig anmodede ti af de eksporterende producenter, der besvarede stikprøveskemaet, om at blive omfattet af en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Kommissionen gjorde spørgeskemaet tilgængeligt online på dagen for indledningen af undersøgelsen. Ved annonceringen af stikprøven underrettede Kommissionen desuden de eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, om, at de ville blive anmodet om at afgive en spørgeskemabesvarelse, hvis de ønskede at blive undersøgt individuelt. Ingen af virksomhederne indsendte imidlertid spørgeskemabesvarelsen. Der blev derfor ikke foretaget nogen individuel undersøgelse.

1.5.   Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

| (20) | Kommissionen sendte et spørgeskema vedrørende forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), til Folkerepublikken Kinas regering (»den kinesiske regering«). Spørgeskemaerne til EU-producenterne, importørerne, brugerne og de eksporterende producenter blev gjort tilgængelige online (5) på dagen for indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen sendte et spørgeskema vedrørende forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), til Folkerepublikken Kinas regering (»den kinesiske regering«). Spørgeskemaerne til EU-producenterne, importørerne, brugerne og de eksporterende producenter blev gjort tilgængelige online (5) på dagen for indledningen af undersøgelsen.

5

| (21) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre stikprøveudtagne EU-producenter og fra de tre stikprøveudtagne eksporterende producenter. Én ikke-forretningsmæssigt forbundet importør indsendte en spørgeskemabesvarelse til Kommissionen; besvarelsen var imidlertid ufuldstændig, og parten indstillede samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen, da denne blev anmodet om at supplere sin spørgeskemabesvarelse. Der blev ikke modtaget noget svar fra den kinesiske regering. |
| --- | --- |

(21)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre stikprøveudtagne EU-producenter og fra de tre stikprøveudtagne eksporterende producenter. Én ikke-forretningsmæssigt forbundet importør indsendte en spørgeskemabesvarelse til Kommissionen; besvarelsen var imidlertid ufuldstændig, og parten indstillede samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen, da denne blev anmodet om at supplere sin spørgeskemabesvarelse. Der blev ikke modtaget noget svar fra den kinesiske regering.

| (22) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en foreløbig konstatering af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende parter:

  EU-producenter







  — | Virksomhed C, Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |

(22)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en foreløbig konstatering af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende parter:

EU-producenter

EU-producenter

—

Virksomhed C, Den Europæiske Union

| — | Virksomhed E, Den Europæiske Union |
| --- | --- |

—

Virksomhed E, Den Europæiske Union

| — | Virksomhed H, Den Europæiske Union |
| --- | --- |

—

Virksomhed H, Den Europæiske Union

Sammenslutning af EU-producenter

Sammenslutning af EU-producenter

| — | EUWA, Bruxelles, Belgien |
| --- | --- |

—

EUWA, Bruxelles, Belgien

Eksporterende producenter i Kina

Eksporterende producenter i Kina

| — | Hangtong Group:






  — | Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd. (producent), Taizhou, Kina |
| --- | --- | --- |

—

Hangtong Group:

—

Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd. (producent), Taizhou, Kina

| — | Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd. (forhandler), Ningbo, Kina |
| --- | --- |

—

Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd. (forhandler), Ningbo, Kina

| — | Ningbo Wheelsky Company Limited (offshoreforhandler), Ningbo, Kina |
| --- | --- |

—

Ningbo Wheelsky Company Limited (offshoreforhandler), Ningbo, Kina

| — | Xingmin Group:






  — | Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd.(eksporterende producent), Longkou, Kina |
| --- | --- | --- |

—

Xingmin Group:

—

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd.(eksporterende producent), Longkou, Kina

| — | Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. (producent), Tangshan, Kina |
| --- | --- |

—

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. (producent), Tangshan, Kina

| — | Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. (producent), Xianning, Kina. |
| --- | --- |

—

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. (producent), Xianning, Kina.

1.6.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (23) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2018 til den 31. december 2018 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2015 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(23)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2018 til den 31. december 2018 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2015 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

1.7.   Procedure ved fastsættelse af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a

Procedure ved fastsættelse af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a

| (24) | Eftersom der ved indledningen af undersøgelsen var tilstrækkelige beviser, som pegede på, at der forelå væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at indlede undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom der ved indledningen af undersøgelsen var tilstrækkelige beviser, som pegede på, at der forelå væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at indlede undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

| (25) | For at indsamle de nødvendige data med henblik på en eventuel anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, opfordrede Kommissionen derfor i indledningsmeddelelsen alle eksporterende producenter i det pågældende land til at fremlægge de oplysninger, der blev anmodet om i bilag III til indledningsmeddelelsen, for så vidt angår de input, der blev anvendt til fremstilling af hjul af stål. Der var 23 producenter, som afgav de relevante oplysninger. |
| --- | --- |

(25)

For at indsamle de nødvendige data med henblik på en eventuel anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, opfordrede Kommissionen derfor i indledningsmeddelelsen alle eksporterende producenter i det pågældende land til at fremlægge de oplysninger, der blev anmodet om i bilag III til indledningsmeddelelsen, for så vidt angår de input, der blev anvendt til fremstilling af hjul af stål. Der var 23 producenter, som afgav de relevante oplysninger.

| (26) | For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anså for nødvendige til sin undersøgelse af de påståede væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fremsendte den også et spørgeskema til den kinesiske regering. Der blev ikke modtaget noget svar fra den kinesiske regering. Kommissionen underrettede efterfølgende den kinesiske regering om, at den ville anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger i Kina. |
| --- | --- |

(26)

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anså for nødvendige til sin undersøgelse af de påståede væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fremsendte den også et spørgeskema til den kinesiske regering. Der blev ikke modtaget noget svar fra den kinesiske regering. Kommissionen underrettede efterfølgende den kinesiske regering om, at den ville anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger i Kina.

| (27) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen også alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge supplerende dokumentation for, at anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, er hensigtsmæssig, senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af nævnte meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. Én eksporterende producent fremsatte bemærkninger vedrørende forekomsten af væsentlige fordrejninger. |
| --- | --- |

(27)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen også alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge supplerende dokumentation for, at anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, er hensigtsmæssig, senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af nævnte meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. Én eksporterende producent fremsatte bemærkninger vedrørende forekomsten af væsentlige fordrejninger.

Den Europæiske Unions Tidende

| (28) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at den i lyset af den tilgængelige dokumentation kunne blive nødt til at vælge et passende repræsentativt land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af ikke-fordrejede priser eller referenceværdier. |
| --- | --- |

(28)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at den i lyset af den tilgængelige dokumentation kunne blive nødt til at vælge et passende repræsentativt land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af ikke-fordrejede priser eller referenceværdier.

| (29) | Den 6. marts 2019 offentliggjorde Kommissionen et første notat til sagen (»notat af 6. marts 2019«) (6), hvori den opfordrede interesserede parter til at give deres mening til kende angående de relevante kilder, som Kommissionen kan anvende til at fastsætte den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra e), andet led. I dette notat opstillede Kommissionen en liste over alle produktionsfaktorer, såsom de materialer og den energi og arbejdskraft, som de eksporterende producenter anvender i produktionen af den pågældende vare. Ud fra de kriterier, der ligger til grund for valget af ikke-fordrejede priser eller -referenceværdier, identificerede Kommissionen desuden mulige repræsentative lande (nemlig: Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexico, Rusland, Sydafrika, Thailand og Tyrkiet). |
| --- | --- |

(29)

Den 6. marts 2019 offentliggjorde Kommissionen et første notat til sagen (»notat af 6. marts 2019«) (6), hvori den opfordrede interesserede parter til at give deres mening til kende angående de relevante kilder, som Kommissionen kan anvende til at fastsætte den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra e), andet led. I dette notat opstillede Kommissionen en liste over alle produktionsfaktorer, såsom de materialer og den energi og arbejdskraft, som de eksporterende producenter anvender i produktionen af den pågældende vare. Ud fra de kriterier, der ligger til grund for valget af ikke-fordrejede priser eller -referenceværdier, identificerede Kommissionen desuden mulige repræsentative lande (nemlig: Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexico, Rusland, Sydafrika, Thailand og Tyrkiet).

6

| (30) | Kommissionen gav alle interesserede parter lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Kommissionen modtog bemærkninger fra én eksporterende producent og klageren. Den kinesiske regering fremsatte ingen bemærkninger. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen gav alle interesserede parter lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Kommissionen modtog bemærkninger fra én eksporterende producent og klageren. Den kinesiske regering fremsatte ingen bemærkninger.

| (31) | Kommissionen behandlede de bemærkninger, som den modtog om notatet af 6. marts 2019, i et andet notat af 16. april 2019 om kilderne til fastsættelse af den normale værdi (»notat af 16. april 2019«) (7). Kommissionen opstillede også listen over produktionsfaktorer og konkluderede, at Brasilien på det tidspunkt var det mest passende repræsentative land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led. I denne fase var det ikke muligt at fastlægge en endelig liste over HS-koder, i henhold til hvilke produktionsfaktorerne skulle klassificeres. Da der ikke var nogen import under enkelte af de potentielle HS-koder til Brasilien, konkluderede Kommissionen på daværende tidspunkt, at Tyrkiet og Sydafrika om nødvendigt også kunne betragtes som et passende repræsentativt land. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Kommissionen modtog kun bemærkninger fra klageren. Denne forordning behandler disse bemærkninger. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen behandlede de bemærkninger, som den modtog om notatet af 6. marts 2019, i et andet notat af 16. april 2019 om kilderne til fastsættelse af den normale værdi (»notat af 16. april 2019«) (7). Kommissionen opstillede også listen over produktionsfaktorer og konkluderede, at Brasilien på det tidspunkt var det mest passende repræsentative land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led. I denne fase var det ikke muligt at fastlægge en endelig liste over HS-koder, i henhold til hvilke produktionsfaktorerne skulle klassificeres. Da der ikke var nogen import under enkelte af de potentielle HS-koder til Brasilien, konkluderede Kommissionen på daværende tidspunkt, at Tyrkiet og Sydafrika om nødvendigt også kunne betragtes som et passende repræsentativt land. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Kommissionen modtog kun bemærkninger fra klageren. Denne forordning behandler disse bemærkninger.

7

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (32) | Den pågældende vare, som ændret ved den meddelelse, der er omhandlet i betragtning 3, er hjul af stål også med tilbehør og også med dæk fremstillet til:






  — | vejtraktorer, |
| --- | --- | --- |

(32)

Den pågældende vare, som ændret ved den meddelelse, der er omhandlet i betragtning 3, er hjul af stål også med tilbehør og også med dæk fremstillet til:

—

vejtraktorer,

| — | motorkøretøjer til transport af personer og/eller varer, |
| --- | --- |

—

motorkøretøjer til transport af personer og/eller varer,

| — | køretøjer til særlig anvendelse (f.eks. brandbiler og vandingsvogne), |
| --- | --- |

—

køretøjer til særlig anvendelse (f.eks. brandbiler og vandingsvogne),

| — | påhængsvogne eller sættevogne og lignende køretøjer uden fremdrivningsmekanisme, |
| --- | --- |

—

påhængsvogne eller sættevogne og lignende køretøjer uden fremdrivningsmekanisme,

med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 og ex 8716 90 90 (Taric-kode 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 og 8716909097) (»den pågældende vare«).

| (33) | Følgende varer er udelukket:






  — | hjul af stål: til industriel samling af: enakslede have- og landbrugstraktorer i øjeblikket henhørende under underposition 8701 10 |
| --- | --- | --- |

(33)

Følgende varer er udelukket:

—

hjul af stål: til industriel samling af: enakslede have- og landbrugstraktorer i øjeblikket henhørende under underposition 8701 10

| — | hjul til on-road-quads |
| --- | --- |

—

hjul til on-road-quads

| — | dele til hjul, støbt i ét stykke i stjerneform, af stål |
| --- | --- |

—

dele til hjul, støbt i ét stykke i stjerneform, af stål

| — | hjul til motorkøretøjer særlig bestemt til andre formål end offentlig vej (f.eks. hjul til land- eller skovbrugstraktorer, gaffeltrucks, pushbacktraktorer, dumperlastbiler, der ikke er til landevejskørsel). |
| --- | --- |

—

hjul til motorkøretøjer særlig bestemt til andre formål end offentlig vej (f.eks. hjul til land- eller skovbrugstraktorer, gaffeltrucks, pushbacktraktorer, dumperlastbiler, der ikke er til landevejskørsel).

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (34) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(34)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare

| — | den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina

| — | den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Brasilien, som fungerede som repræsentativt land, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, og |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Brasilien, som fungerede som repræsentativt land, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, og

| — | den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (35) | Kommissionen besluttede på dette tidspunkt, at disse varer derfor udgør samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen besluttede på dette tidspunkt, at disse varer derfor udgør samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

2.3.   Påstande vedrørende varedækningen

Påstande vedrørende varedækningen

| (36) | Én af de stikprøveudtagne eksporterende producenter hævdede, at hjul af stål beregnet til påhængsvogne og campingvogne til personbiler, som er henhørende under KN-kode 8716 90 90, med en fælgdiameter på 16 tommer eller derunder, bør udelukkes fra varedækningen, da de ikke fremstilles i Unionen og ikke har de samme grundlæggende tekniske egenskaber som alle andre varer, der er omfattet af varedækningen. |
| --- | --- |

(36)

Én af de stikprøveudtagne eksporterende producenter hævdede, at hjul af stål beregnet til påhængsvogne og campingvogne til personbiler, som er henhørende under KN-kode 8716 90 90, med en fælgdiameter på 16 tommer eller derunder, bør udelukkes fra varedækningen, da de ikke fremstilles i Unionen og ikke har de samme grundlæggende tekniske egenskaber som alle andre varer, der er omfattet af varedækningen.

| (37) | For så vidt angår de tekniske egenskaber, fremførte den pågældende virksomhed, at specifikationerne for hjul beregnet til påhængsvogne og campingvogne til personbiler, navnlig med hensyn til styrke (og dermed også prøvning), er lavere end specifikationerne for hjul til personbiler. De skal desuden opfylde særlige specifikationer vedrørende den højere belastning af og de lavere hastighedskrav til sådanne hjul ved salg i Unionen. Dette ville også indebære, at et hjul af stål beregnet til en campingvogn eller et påhængskøretøj til en personbil ikke lovligt kan sælges og anvendes som et hjul af stål beregnet til en personbil. Virksomheden anførte også, at hjul af stål beregnet til campingvogne eller påhængsvogne til personbiler skal henhøre under KN-kode 8716 90 90, mens hjul af stål beregnet til personbiler burde henhøre under pos. 8708. |
| --- | --- |

(37)

For så vidt angår de tekniske egenskaber, fremførte den pågældende virksomhed, at specifikationerne for hjul beregnet til påhængsvogne og campingvogne til personbiler, navnlig med hensyn til styrke (og dermed også prøvning), er lavere end specifikationerne for hjul til personbiler. De skal desuden opfylde særlige specifikationer vedrørende den højere belastning af og de lavere hastighedskrav til sådanne hjul ved salg i Unionen. Dette ville også indebære, at et hjul af stål beregnet til en campingvogn eller et påhængskøretøj til en personbil ikke lovligt kan sælges og anvendes som et hjul af stål beregnet til en personbil. Virksomheden anførte også, at hjul af stål beregnet til campingvogne eller påhængsvogne til personbiler skal henhøre under KN-kode 8716 90 90, mens hjul af stål beregnet til personbiler burde henhøre under pos. 8708.

| (38) | I løbet af undersøgelsen modtog Kommissionen endvidere bemærkninger vedrørende den potentielle udelukkelse fra undersøgelsen af hjul til landbrugspåhængsvogne og andre trukne landbrugsredskaber, der anvendes på marker, som konstateres at have en fælgdiameter på 16 tommer eller derunder. I indledningsmeddelelsen udelukkedes udtrykkeligt »hjul til motorkøretøjer særlig bestemt til andre formål end offentlig vej (f.eks. hjul til land- eller skovbrugstraktorer, gaffeltrucks, pushbacktraktorer, dumperlastbiler, der ikke er til landevejskørsel)«. Hjul af stål til ikke mekanisk drevne køretøjer, som f.eks. landbrugspåhængsvogne og andre trukne landbrugsredskaber, der anvendes på marker, var oprindelig omfattet af varedækningen. Det blev hævdet, at sådanne hjul, ligesom hjul af stål beregnet til campingvogne og påhængsvogne til personbiler, også har forskellige tekniske egenskaber og ikke er indbyrdes udskiftelige med andre varer, der er omfattet af varedækningen. |
| --- | --- |

(38)

I løbet af undersøgelsen modtog Kommissionen endvidere bemærkninger vedrørende den potentielle udelukkelse fra undersøgelsen af hjul til landbrugspåhængsvogne og andre trukne landbrugsredskaber, der anvendes på marker, som konstateres at have en fælgdiameter på 16 tommer eller derunder. I indledningsmeddelelsen udelukkedes udtrykkeligt »hjul til motorkøretøjer særlig bestemt til andre formål end offentlig vej (f.eks. hjul til land- eller skovbrugstraktorer, gaffeltrucks, pushbacktraktorer, dumperlastbiler, der ikke er til landevejskørsel)«. Hjul af stål til ikke mekanisk drevne køretøjer, som f.eks. landbrugspåhængsvogne og andre trukne landbrugsredskaber, der anvendes på marker, var oprindelig omfattet af varedækningen. Det blev hævdet, at sådanne hjul, ligesom hjul af stål beregnet til campingvogne og påhængsvogne til personbiler, også har forskellige tekniske egenskaber og ikke er indbyrdes udskiftelige med andre varer, der er omfattet af varedækningen.

| (39) | Den 24. juni 2019 offentliggjorde Kommissionen et notat til sagen, hvori den opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte påstande vedrørende varedækningen. Klageren, tre eksporterende producenter og én EU-importør fremsatte bemærkninger til ovennævnte notat. Alle disse parter støttede det krav om at udelukke en vare, som er omhandlet i betragtning 36 og 38 ovenfor. |
| --- | --- |

(39)

Den 24. juni 2019 offentliggjorde Kommissionen et notat til sagen, hvori den opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte påstande vedrørende varedækningen. Klageren, tre eksporterende producenter og én EU-importør fremsatte bemærkninger til ovennævnte notat. Alle disse parter støttede det krav om at udelukke en vare, som er omhandlet i betragtning 36 og 38 ovenfor.

2.4.   Konklusion vedrørende den pågældende vare

Konklusion vedrørende den pågældende vare

| (40) | Undersøgelsen har vist, at de hjul, der er omhandlet i betragtning 36 og 38, har en begrænset diameter på 16 tommer eller derunder og forskellige tekniske egenskaber i forhold til andre typer hjul i varedækningen, da de ikke er beregnet til at og ikke kan monteres på selve motorkøretøjet. Kommissionen konkluderede derfor foreløbig, at disse varer burde udelukkes. |
| --- | --- |

(40)

Undersøgelsen har vist, at de hjul, der er omhandlet i betragtning 36 og 38, har en begrænset diameter på 16 tommer eller derunder og forskellige tekniske egenskaber i forhold til andre typer hjul i varedækningen, da de ikke er beregnet til at og ikke kan monteres på selve motorkøretøjet. Kommissionen konkluderede derfor foreløbig, at disse varer burde udelukkes.

| (41) | Efter udelukkelsen, jf. ovenstående betragtning 40, anses én af de stikprøveudtagne eksporterende producenter, som udelukkende producerede og eksporterede de udelukkede varetyper til Unionen, ikke længere for at være en eksporterende producent af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(41)

Efter udelukkelsen, jf. ovenstående betragtning 40, anses én af de stikprøveudtagne eksporterende producenter, som udelukkende producerede og eksporterede de udelukkede varetyper til Unionen, ikke længere for at være en eksporterende producent af den pågældende vare.

| (42) | Derfor defineres den pågældende vare foreløbig som hjul af stål også med tilbehør og også med dæk fremstillet til:






  — | vejtraktorer, |
| --- | --- | --- |

(42)

Derfor defineres den pågældende vare foreløbig som hjul af stål også med tilbehør og også med dæk fremstillet til:

—

vejtraktorer,

| — | motorkøretøjer til transport af personer og/eller varer, |
| --- | --- |

—

motorkøretøjer til transport af personer og/eller varer,

| — | køretøjer til særlig anvendelse (f.eks. brandbiler og vandingsvogne), |
| --- | --- |

—

køretøjer til særlig anvendelse (f.eks. brandbiler og vandingsvogne),

| — | påhængsvogne eller sættevogne uden fremdrivningsmekanisme til vejtraktorer, |
| --- | --- |

—

påhængsvogne eller sættevogne uden fremdrivningsmekanisme til vejtraktorer,

med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8708 70 10, ex 8708 70 99, ex 8716 90 90 (Taric-kode 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095, 8716909097) (»den pågældende vare«).

Følgende varer er udelukket:

| — | hjul af stål: til industriel samling af: enakslede have- og landbrugstraktorer i øjeblikket henhørende under underposition 8701 10 |
| --- | --- |

—

hjul af stål: til industriel samling af: enakslede have- og landbrugstraktorer i øjeblikket henhørende under underposition 8701 10

| — | hjul til on-road-quads |
| --- | --- |

—

hjul til on-road-quads

| — | dele til hjul, støbt i ét stykke i stjerneform, af stål |
| --- | --- |

—

dele til hjul, støbt i ét stykke i stjerneform, af stål

| — | hjul til motorkøretøjer særlig bestemt til andre formål end offentlig vej (f.eks. hjul til land- eller skovbrugstraktorer, gaffeltrucks, pushbacktraktorer, dumperlastbiler, der ikke er til landevejskørsel) |
| --- | --- |

—

hjul til motorkøretøjer særlig bestemt til andre formål end offentlig vej (f.eks. hjul til land- eller skovbrugstraktorer, gaffeltrucks, pushbacktraktorer, dumperlastbiler, der ikke er til landevejskørsel)

| — | hjul beregnet til påhængsvogne til personbiler, campingvogne, landbrugspåhængsvogne og andre trukne landbrugsredskaber, der anvendes på marker, med en diameter på højst 16 tommer. |
| --- | --- |

—

hjul beregnet til påhængsvogne til personbiler, campingvogne, landbrugspåhængsvogne og andre trukne landbrugsredskaber, der anvendes på marker, med en diameter på højst 16 tommer.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (43) | Som forklaret i betragtning 17 var der kun to eksporterende producenter tilbage i stikprøven, og de blev efterfølgende kontrolleret. |
| --- | --- |

(43)

Som forklaret i betragtning 17 var der kun to eksporterende producenter tilbage i stikprøven, og de blev efterfølgende kontrolleret.

| (44) | Med hensyn til én af disse virksomheder besluttede Kommissionen at anvende bestemmelserne i grundforordningens artikel 18, særlig artikel 18, stk. 1, første punktum, og se bort fra de forelagte oplysninger. Denne beslutning blev truffet, fordi de indberettede eksportsalgsdata blev anset for at være upålidelige, da de ikke kunne afstemmes med virksomhedens reviderede regnskaber. Kommissionen modtog derfor ikke de nødvendige oplysninger til fastsættelse af en dumpingmargen for virksomheden. |
| --- | --- |

(44)

Med hensyn til én af disse virksomheder besluttede Kommissionen at anvende bestemmelserne i grundforordningens artikel 18, særlig artikel 18, stk. 1, første punktum, og se bort fra de forelagte oplysninger. Denne beslutning blev truffet, fordi de indberettede eksportsalgsdata blev anset for at være upålidelige, da de ikke kunne afstemmes med virksomhedens reviderede regnskaber. Kommissionen modtog derfor ikke de nødvendige oplysninger til fastsættelse af en dumpingmargen for virksomheden.

| (45) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 4, blev den interesserede part underrettet om grundene til, at der blev set bort fra de afgivne oplysninger, og fik lejlighed til at afgive yderligere forklaringer. |
| --- | --- |

(45)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 4, blev den interesserede part underrettet om grundene til, at der blev set bort fra de afgivne oplysninger, og fik lejlighed til at afgive yderligere forklaringer.

| (46) | Virksomheden fremsatte bemærkninger til Kommissionens hensigt om at anvende grundforordningens artikel 18 og fik efter anmodning en høring med høringskonsulenten i handelsprocedurer. Som følge af den fortrolige og virksomhedsspecifikke art af de afviste data og de bemærkninger, der blev fremsat i forbindelse med virksomhedens indlæg og den efterfølgende høring, blev Kommissionens konklusioner herom fremlagt for den pågældende virksomhed i en separat, særlig foreløbig fremlæggelse af oplysninger. |
| --- | --- |

(46)

Virksomheden fremsatte bemærkninger til Kommissionens hensigt om at anvende grundforordningens artikel 18 og fik efter anmodning en høring med høringskonsulenten i handelsprocedurer. Som følge af den fortrolige og virksomhedsspecifikke art af de afviste data og de bemærkninger, der blev fremsat i forbindelse med virksomhedens indlæg og den efterfølgende høring, blev Kommissionens konklusioner herom fremlagt for den pågældende virksomhed i en separat, særlig foreløbig fremlæggelse af oplysninger.

| (47) | Da de bemærkninger, som virksomheden fremsatte i sine indlæg og i høringen med høringskonsulenten, ikke ændrede ved de faktiske oplysninger og konklusioner, som Kommissionen havde konstateret under kontrolbesøget hos virksomheden, bekræftede Kommissionen foreløbigt anvendelsen af de foreliggende faktiske oplysninger, for så vidt angår denne eksporterende producent. |
| --- | --- |

(47)

Da de bemærkninger, som virksomheden fremsatte i sine indlæg og i høringen med høringskonsulenten, ikke ændrede ved de faktiske oplysninger og konklusioner, som Kommissionen havde konstateret under kontrolbesøget hos virksomheden, bekræftede Kommissionen foreløbigt anvendelsen af de foreliggende faktiske oplysninger, for så vidt angår denne eksporterende producent.

| (48) | Beskrivelsen af beregningen af dumpingmargenen nedenfor vedrører således den eneste tilbageværende virksomhed i stikprøven. |
| --- | --- |

(48)

Beskrivelsen af beregningen af dumpingmargenen nedenfor vedrører således den eneste tilbageværende virksomhed i stikprøven.

3.2.   Normal værdi

Normal værdi

| (49) | »Den normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet«, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1. |
| --- | --- |

(49)

»Den normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet«, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.

| (50) | Men »såfremt det [...] fastslås, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i dette land, fordi der foreligger væsentlige fordrejninger i den i litra b) anvendte betydning, beregnes den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier« og »skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste«, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). Som nærmere forklaret nedenfor konkluderede Kommissionen i denne undersøgelse, at anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, på grundlag af den foreliggende dokumentation og i lyset af den kinesiske regerings manglende samarbejdsvilje var passende. |
| --- | --- |

(50)

Men »såfremt det [...] fastslås, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i dette land, fordi der foreligger væsentlige fordrejninger i den i litra b) anvendte betydning, beregnes den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier« og »skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste«, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). Som nærmere forklaret nedenfor konkluderede Kommissionen i denne undersøgelse, at anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, på grundlag af den foreliggende dokumentation og i lyset af den kinesiske regerings manglende samarbejdsvilje var passende.

3.2.1.   Forekomsten af betydelige fordrejninger

Forekomsten af betydelige fordrejninger

3.2.1.1.   Indledning

Indledning

| (51) | Grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fastslår, at »væsentlige fordrejninger er de fordrejninger, der finder sted, når indberettede priser eller omkostningerne, herunder omkostninger til råmaterialer og energi, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er påvirket af væsentlig statslig indgriben. Ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger, skal der bl.a. tages hensyn til mulig påvirkning fra et eller flere af følgende forhold:






  — | at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side |
| --- | --- | --- |

(51)

Grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fastslår, at »væsentlige fordrejninger er de fordrejninger, der finder sted, når indberettede priser eller omkostningerne, herunder omkostninger til råmaterialer og energi, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er påvirket af væsentlig statslig indgriben. Ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger, skal der bl.a. tages hensyn til mulig påvirkning fra et eller flere af følgende forhold:

—

at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side

| — | statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger |
| --- | --- |

—

statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger

| — | politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter |
| --- | --- |

—

politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter

| — | manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret |
| --- | --- |

—

manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret

| — | at lønomkostninger skævvrides |
| --- | --- |

—

at lønomkostninger skævvrides

| — | adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten.« |
| --- | --- |

—

adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten.«

| (52) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), skal der ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger i henhold til artikel 2, stk. 6a, litra a), bl.a. tages hensyn til den ikke-udtømmende liste over elementer i den foregående bestemmelse. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), skal der ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger, tages hensyn til mulig påvirkning fra et eller flere af disse forhold på priserne på og omkostningerne ved den pågældende vare i eksportlandet. Da denne liste ikke er kumulativ, er det dog ikke alle elementer, der skal tages hensyn til for at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger. Desuden kan de samme faktiske omstændigheder anvendes til at påvise forekomsten af et eller flere forhold fra listen. Enhver konklusion om væsentlige fordrejninger i den i artikel 2, stk. 6a, litra a), anvendte betydning skal imidlertid træffes på grundlag af alle de foreliggende beviser. Den samlede vurdering af forekomsten af fordrejninger kan også tage hensyn til den generelle baggrund og situation i eksportlandet, navnlig hvis de grundlæggende forhold i det eksporterende lands økonomiske og administrative struktur giver regeringen betydelige beføjelser til at gribe ind i økonomien på en sådan måde, at priser og omkostninger ikke er et resultat af markedskræfternes frie udvikling. |
| --- | --- |

(52)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), skal der ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger i henhold til artikel 2, stk. 6a, litra a), bl.a. tages hensyn til den ikke-udtømmende liste over elementer i den foregående bestemmelse. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), skal der ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger, tages hensyn til mulig påvirkning fra et eller flere af disse forhold på priserne på og omkostningerne ved den pågældende vare i eksportlandet. Da denne liste ikke er kumulativ, er det dog ikke alle elementer, der skal tages hensyn til for at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger. Desuden kan de samme faktiske omstændigheder anvendes til at påvise forekomsten af et eller flere forhold fra listen. Enhver konklusion om væsentlige fordrejninger i den i artikel 2, stk. 6a, litra a), anvendte betydning skal imidlertid træffes på grundlag af alle de foreliggende beviser. Den samlede vurdering af forekomsten af fordrejninger kan også tage hensyn til den generelle baggrund og situation i eksportlandet, navnlig hvis de grundlæggende forhold i det eksporterende lands økonomiske og administrative struktur giver regeringen betydelige beføjelser til at gribe ind i økonomien på en sådan måde, at priser og omkostninger ikke er et resultat af markedskræfternes frie udvikling.

| (53) | Grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), fastslår, at »[h]vis Kommissionen har velunderbyggede indicier for, at der evt. er væsentlige fordrejninger, som omhandlet i litra b), i et bestemt land eller en bestemt sektor i det pågældende land, og hvis det er relevant for den effektive anvendelse af denne forordning, udarbejder, offentliggør og ajourfører Kommissionen regelmæssigt en rapport, der beskriver de markedsvilkår, der er omhandlet i litra b), i det pågældende land eller den pågældende sektor.« |
| --- | --- |

(53)

Grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), fastslår, at »[h]vis Kommissionen har velunderbyggede indicier for, at der evt. er væsentlige fordrejninger, som omhandlet i litra b), i et bestemt land eller en bestemt sektor i det pågældende land, og hvis det er relevant for den effektive anvendelse af denne forordning, udarbejder, offentliggør og ajourfører Kommissionen regelmæssigt en rapport, der beskriver de markedsvilkår, der er omhandlet i litra b), i det pågældende land eller den pågældende sektor.«

| (54) | I henhold til denne bestemmelse har Kommissionen udsendt en landerapport om Kina (»rapporten«) (8), der viser, at der er tale om væsentlig statslig indgriben på mange niveauer i økonomien, herunder specifikke fordrejninger af mange vigtige produktionsfaktorer (f.eks. jord, energi, kapital, råmaterialer og arbejdskraft) samt af specifikke sektorer (f.eks. stål og kemikalier). Rapporten blev føjet til sagsakterne i den indledende fase. Klagen indeholdt også en del relevant dokumentation, der supplerede rapporten. Interesserede parter blev opfordret til at tilbagevise, kommentere eller supplere den dokumentation, der var indeholdt i sagsakterne på indledningstidspunktet. |
| --- | --- |

(54)

I henhold til denne bestemmelse har Kommissionen udsendt en landerapport om Kina (»rapporten«) (8), der viser, at der er tale om væsentlig statslig indgriben på mange niveauer i økonomien, herunder specifikke fordrejninger af mange vigtige produktionsfaktorer (f.eks. jord, energi, kapital, råmaterialer og arbejdskraft) samt af specifikke sektorer (f.eks. stål og kemikalier). Rapporten blev føjet til sagsakterne i den indledende fase. Klagen indeholdt også en del relevant dokumentation, der supplerede rapporten. Interesserede parter blev opfordret til at tilbagevise, kommentere eller supplere den dokumentation, der var indeholdt i sagsakterne på indledningstidspunktet.

8

| (55) | Klagen indeholdt ajourførte oplysninger om overkapaciteten i stålproduktionen, som er det vigtigste råmateriale til fremstilling af den pågældende vare, og som tegner sig for over 60 % af produktionsomkostningerne. Den henviste til en rapport fra EU's handelskammer i Kina (9), ifølge hvilken Kina ikke havde formået at leve op til sine løfter om at nedbringe produktionskapaciteten til mere realistiske niveauer. Denne situation skyldtes især:






  — | et ønske fra en del af regionerne om at være selvforsynende, hvilket har medført yderligere overkapacitet på nationalt plan |
| --- | --- | --- |

(55)

Klagen indeholdt ajourførte oplysninger om overkapaciteten i stålproduktionen, som er det vigtigste råmateriale til fremstilling af den pågældende vare, og som tegner sig for over 60 % af produktionsomkostningerne. Den henviste til en rapport fra EU's handelskammer i Kina (9), ifølge hvilken Kina ikke havde formået at leve op til sine løfter om at nedbringe produktionskapaciteten til mere realistiske niveauer. Denne situation skyldtes især:

9

—

et ønske fra en del af regionerne om at være selvforsynende, hvilket har medført yderligere overkapacitet på nationalt plan

| — | forekomsten af statsejede virksomheder, som ikke drives ud fra betragtninger om overskud og underskud |
| --- | --- |

—

forekomsten af statsejede virksomheder, som ikke drives ud fra betragtninger om overskud og underskud

| — | den kinesiske regerings incitamentsskabende pakke, som tilskyndede store stålværker til at tilføre kapacitet og gjorde små og mellemstore stålværker rentable igen |
| --- | --- |

—

den kinesiske regerings incitamentsskabende pakke, som tilskyndede store stålværker til at tilføre kapacitet og gjorde små og mellemstore stålværker rentable igen

| — | levering af subsidieret energi fra regionale regeringer (10). |
| --- | --- |

—

levering af subsidieret energi fra regionale regeringer (10).

10

| (56) | Klageren hævdede også, at den indenlandske efterspørgsel i Kina ikke kunne opretholde høje produktionsniveauer for stål. Med henblik herpå henviste klagen til World Steel Association, som rapporterede, at de månedlige produktionsmængder i Kina steg med 9,1 % i oktober 2018 i forhold til oktober 2017, men kun steg med 5,8 % i gennemsnit i de 64 lande, der indberettede til World Steel Association. |
| --- | --- |

(56)

Klageren hævdede også, at den indenlandske efterspørgsel i Kina ikke kunne opretholde høje produktionsniveauer for stål. Med henblik herpå henviste klagen til World Steel Association, som rapporterede, at de månedlige produktionsmængder i Kina steg med 9,1 % i oktober 2018 i forhold til oktober 2017, men kun steg med 5,8 % i gennemsnit i de 64 lande, der indberettede til World Steel Association.

| (57) | Klagen indeholdt oplysninger om, at den øgede produktion af stål i Kina i kombination med en nedgang i eksporten som følge af Den Europæiske Unions og USA's nyligt indførte handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter kunne føre til et fald i stålpriserne. |
| --- | --- |

(57)

Klagen indeholdt oplysninger om, at den øgede produktion af stål i Kina i kombination med en nedgang i eksporten som følge af Den Europæiske Unions og USA's nyligt indførte handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter kunne føre til et fald i stålpriserne.

| (58) | Endelig henviste klagen til yderligere praksisser, der påvirkede råmaterialepriserne:






  — | Omkostningerne til råmaterialer og energi i Kina er ikke et resultat af frie markedskræfter, fordi de påvirkes af betydelige statslige indgreb. |
| --- | --- | --- |

(58)

Endelig henviste klagen til yderligere praksisser, der påvirkede råmaterialepriserne:

—

Omkostningerne til råmaterialer og energi i Kina er ikke et resultat af frie markedskræfter, fordi de påvirkes af betydelige statslige indgreb.

| — | Det kinesiske stålmarked er stadig i vid udstrækning dækket af virksomheder, der drives under den kinesiske regerings ejerskab, kontrol og politiske tilsyn. |
| --- | --- |

—

Det kinesiske stålmarked er stadig i vid udstrækning dækket af virksomheder, der drives under den kinesiske regerings ejerskab, kontrol og politiske tilsyn.

| — | Der mangler stadig tilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueretten i Kina. |
| --- | --- |

—

Der mangler stadig tilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueretten i Kina.

| — | Lønomkostningerne er fordrejede, da de ikke er et resultat af normale markedskræfter eller forhandlinger mellem virksomhederne og arbejdsstyrken. |
| --- | --- |

—

Lønomkostningerne er fordrejede, da de ikke er et resultat af normale markedskræfter eller forhandlinger mellem virksomhederne og arbejdsstyrken.

| (59) | Som anført i henholdsvis betragtning 26 og 27 fremsatte den kinesiske regering ikke bemærkninger eller fremlagde dokumentation, der støttede eller tilbageviste den eksisterende dokumentation i sagsakterne, herunder rapporten og den yderligere dokumentation fra klageren, om forekomsten af væsentlige fordrejninger og/eller om det hensigtsmæssige i anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(59)

Som anført i henholdsvis betragtning 26 og 27 fremsatte den kinesiske regering ikke bemærkninger eller fremlagde dokumentation, der støttede eller tilbageviste den eksisterende dokumentation i sagsakterne, herunder rapporten og den yderligere dokumentation fra klageren, om forekomsten af væsentlige fordrejninger og/eller om det hensigtsmæssige i anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i den foreliggende sag.

| (60) | Bemærkninger i den forbindelse blev kun modtaget fra én af de eksporterende producenter, som hævdede, at beregningen af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, er uforenelig med WTO-aftalerne, herunder Kinas protokol om tiltrædelse af WTO (»protokollen«) og antidumpingaftalen (»ADA«). |
| --- | --- |

(60)

Bemærkninger i den forbindelse blev kun modtaget fra én af de eksporterende producenter, som hævdede, at beregningen af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, er uforenelig med WTO-aftalerne, herunder Kinas protokol om tiltrædelse af WTO (»protokollen«) og antidumpingaftalen (»ADA«).

| (61) | I den forbindelse hævdede den eksporterende producent, at Unionen efter udløbet af protokollens afsnit 15 ikke bør fravige standardmetoden til at fastsætte den normale værdi, nemlig kun at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i det eksporterende land, medmindre andet fremgår af ADA. I lyset af ovenstående bør Unionen følge standardmetoden i overensstemmelse med ADA's artikel 2. Desuden hævdede den interesserede part også, at begrebet væsentlige fordrejninger end ikke forekommer i ADA. Da der ikke findes noget retsgrundlag i ADA eller i GATT 1994 for sådanne specifikke foranstaltninger, er konstateringen af, at der foreligger væsentlige fordrejninger, og som følge heraf, beregningen af den normale værdi ikke i overensstemmelse med ADA's artikel 1, 2, 6.1 og 18.1. |
| --- | --- |

(61)

I den forbindelse hævdede den eksporterende producent, at Unionen efter udløbet af protokollens afsnit 15 ikke bør fravige standardmetoden til at fastsætte den normale værdi, nemlig kun at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i det eksporterende land, medmindre andet fremgår af ADA. I lyset af ovenstående bør Unionen følge standardmetoden i overensstemmelse med ADA's artikel 2. Desuden hævdede den interesserede part også, at begrebet væsentlige fordrejninger end ikke forekommer i ADA. Da der ikke findes noget retsgrundlag i ADA eller i GATT 1994 for sådanne specifikke foranstaltninger, er konstateringen af, at der foreligger væsentlige fordrejninger, og som følge heraf, beregningen af den normale værdi ikke i overensstemmelse med ADA's artikel 1, 2, 6.1 og 18.1.

| (62) | I forbindelse med denne undersøgelse har Kommissionen i betragtning 112 konkluderet, at det er hensigtsmæssigt at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Kommissionen er ikke enig i den interesserede parts påstand om, at Kommissionen ikke skal anvende artikel 2, stk. 6a. Kommissionen mener derimod, at artikel 2, stk. 6a, finder anvendelse og skal anvendes i den foreliggende sag. Desuden mener Kommissionen, at denne bestemmelse er i overensstemmelse med Den Europæiske Unions WTO-forpligtelser. Det er Kommissionens opfattelse, som præciseret i DS473 EU-Biodiesel (Argentina), at de bestemmelser i grundforordningen, der gælder generelt for alle WTO-medlemmer, navnlig artikel 2, stk. 5, andet afsnit, tillader, at der anvendes data fra et tredjeland, behørigt justeret, når en sådan justering er nødvendig og begrundet. Endelig gælder det i antidumpingprocedurer vedrørende varer fra Kina, at de dele af afsnit 15 i Kinas tiltrædelsesprotokol, der ikke er udløbet, fortsat finder anvendelse ved fastsættelsen af den normale værdi, både for så vidt angår den markedsøkonomiske standard, og for så vidt angår anvendelsen af en metode, der ikke er baseret på en streng sammenligning med kinesiske priser eller omkostninger. |
| --- | --- |

(62)

I forbindelse med denne undersøgelse har Kommissionen i betragtning 112 konkluderet, at det er hensigtsmæssigt at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Kommissionen er ikke enig i den interesserede parts påstand om, at Kommissionen ikke skal anvende artikel 2, stk. 6a. Kommissionen mener derimod, at artikel 2, stk. 6a, finder anvendelse og skal anvendes i den foreliggende sag. Desuden mener Kommissionen, at denne bestemmelse er i overensstemmelse med Den Europæiske Unions WTO-forpligtelser. Det er Kommissionens opfattelse, som præciseret i DS473 EU-Biodiesel (Argentina), at de bestemmelser i grundforordningen, der gælder generelt for alle WTO-medlemmer, navnlig artikel 2, stk. 5, andet afsnit, tillader, at der anvendes data fra et tredjeland, behørigt justeret, når en sådan justering er nødvendig og begrundet. Endelig gælder det i antidumpingprocedurer vedrørende varer fra Kina, at de dele af afsnit 15 i Kinas tiltrædelsesprotokol, der ikke er udløbet, fortsat finder anvendelse ved fastsættelsen af den normale værdi, både for så vidt angår den markedsøkonomiske standard, og for så vidt angår anvendelsen af en metode, der ikke er baseret på en streng sammenligning med kinesiske priser eller omkostninger.

| (63) | Den eksporterende producent fremførte desuden, at klageren ikke fremlagde dokumentation for væsentlige fordrejninger på markedet for hjul af stål, men snarere baserede sin klage på fordrejningerne af situationen på det kinesiske stålmarked. |
| --- | --- |

(63)

Den eksporterende producent fremførte desuden, at klageren ikke fremlagde dokumentation for væsentlige fordrejninger på markedet for hjul af stål, men snarere baserede sin klage på fordrejningerne af situationen på det kinesiske stålmarked.

| (64) | Kommissionen noterede sig, at eventuelle bemærkninger vedrørende situationen på det kinesiske stålmarked er relevante for den pågældende vare, da den som stålprodukt kan betragtes som en del af stålsektoren. Stål tegner sig faktisk for over 60 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Desuden er det vigtigste råmateriale til fremstilling af hjul af stål varmvalsede flade produkter af stål (»varmvalset stål«), der tegner sig for over 50 % af de samlede produktionsomkostninger, som også produceres på det kinesiske stålmarked, og for hvilke der blev bekræftet forekomst af fordrejninger i forbindelse med tidligere handelsbeskyttelsesundersøgelser (11). |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen noterede sig, at eventuelle bemærkninger vedrørende situationen på det kinesiske stålmarked er relevante for den pågældende vare, da den som stålprodukt kan betragtes som en del af stålsektoren. Stål tegner sig faktisk for over 60 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Desuden er det vigtigste råmateriale til fremstilling af hjul af stål varmvalsede flade produkter af stål (»varmvalset stål«), der tegner sig for over 50 % af de samlede produktionsomkostninger, som også produceres på det kinesiske stålmarked, og for hvilke der blev bekræftet forekomst af fordrejninger i forbindelse med tidligere handelsbeskyttelsesundersøgelser (11).

11

| (65) | Kommissionen undersøgte, om det var hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina eller ej, eftersom der foreligger betydelige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Kommissionen gjorde dette på grundlag af de foreliggende oplysninger i sagsakterne, herunder den dokumentation, der er indeholdt i rapporten, som er baseret på offentligt tilgængelige kilder. Denne analyse omfattede undersøgelsen af de betydelige statslige indgreb i Kinas økonomi i almindelighed, men også den specifikke markedssituation i den relevante sektor, herunder den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen undersøgte, om det var hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina eller ej, eftersom der foreligger betydelige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Kommissionen gjorde dette på grundlag af de foreliggende oplysninger i sagsakterne, herunder den dokumentation, der er indeholdt i rapporten, som er baseret på offentligt tilgængelige kilder. Denne analyse omfattede undersøgelsen af de betydelige statslige indgreb i Kinas økonomi i almindelighed, men også den specifikke markedssituation i den relevante sektor, herunder den undersøgte vare.

3.2.1.2.   Væsentlige fordrejninger, som påvirker priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina

Væsentlige fordrejninger, som påvirker priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina

| (66) | Det kinesiske økonomiske system er baseret på idéen om en »socialistisk markedsøkonomi«
  . Dette begreb er nedfældet i den kinesiske forfatning og er afgørende for Kinas økonomiske styring. Det centrale princip er det socialistiske offentlige ejerskab af produktionsmidlerne, dvs. hele befolkningens ejerskab og den arbejdende befolknings kollektive ejerskab. Den statsejede økonomi er drivkraften i den nationale økonomi, og staten har mandat til at sikre dens konsolidering og vækst (12). Den generelle struktur i den kinesiske økonomi giver derfor ikke blot mulighed for en betydelig statslig indgriben i økonomien, men sådanne indgreb er udtrykkeligt bemyndiget. Princippet om, at offentligt ejerskab har forrang over det private, gennemsyrer hele retssystemet og fremhæves som et generelt princip i alle centrale retsakter. Den kinesiske formueret er et godt eksempel: Den henviser til socialismens indledende fase og overdrager det til staten at opretholde det grundlæggende økonomiske system, i henhold til hvilket det offentlige ejerskab spiller en dominerende rolle. Andre former for ejerskab tolereres, og loven tillader dem at udvikle sig side om side med statens ejerskab (13). |
| --- | --- |

(66)

Det kinesiske økonomiske system er baseret på idéen om en »socialistisk markedsøkonomi«
  . Dette begreb er nedfældet i den kinesiske forfatning og er afgørende for Kinas økonomiske styring. Det centrale princip er det socialistiske offentlige ejerskab af produktionsmidlerne, dvs. hele befolkningens ejerskab og den arbejdende befolknings kollektive ejerskab. Den statsejede økonomi er drivkraften i den nationale økonomi, og staten har mandat til at sikre dens konsolidering og vækst (12). Den generelle struktur i den kinesiske økonomi giver derfor ikke blot mulighed for en betydelig statslig indgriben i økonomien, men sådanne indgreb er udtrykkeligt bemyndiget. Princippet om, at offentligt ejerskab har forrang over det private, gennemsyrer hele retssystemet og fremhæves som et generelt princip i alle centrale retsakter. Den kinesiske formueret er et godt eksempel: Den henviser til socialismens indledende fase og overdrager det til staten at opretholde det grundlæggende økonomiske system, i henhold til hvilket det offentlige ejerskab spiller en dominerende rolle. Andre former for ejerskab tolereres, og loven tillader dem at udvikle sig side om side med statens ejerskab (13).

ocialistisk markedsøkonomi«

socialistiske offentlige ejerskab af produktionsmidlerne, dvs. hele befolkningens ejerskab og den arbejdende befolknings kollektive ejerskab

drivkraften i den nationale økonomi

til at sikre dens konsolidering og vækst

12

13

| (67) | I henhold til kinesisk lovgivning udvikles den socialistiske markedsøkonomi desuden under ledelse af det kinesiske kommunistparti (»KKP«). Strukturerne i den kinesiske stat og i KKP er indbyrdes forbundne på alle niveauer (det retlige, det institutionelle, det personlige) og danner en strukturel overbygning, hvori KKP's og statens roller ikke kan skelnes fra hinanden. Efter en ændring af den kinesiske forfatning i marts 2018 fik KKP en endnu mere fremtrædende rolle, fordi den blev genbekræftet i teksten til forfatningens artikel 1. Efter det eksisterende første punktum i bestemmelsen: [d]et socialistiske system er Folkerepublikken Kinas grundlæggende system, blev der indsat et nyt andet punktum med følgende ordlyd: [d]et, der kendetegner socialisme med kinesiske karaktertræk, er Kinas Kommunistiske Partis lederskab (14). Dette illustrerer den ubestridte og stadigt voksende kontrol, som KKP har med Kinas økonomiske system. Dette lederskab og denne kontrol er uløseligt forbundet med det kinesiske system og rækker langt videre end det, der normalt gør sig gældende i andre lande, hvor regeringen udøver generel makroøkonomisk kontrol inden for grænserne af de frie markedskræfter. |
| --- | --- |

(67)

I henhold til kinesisk lovgivning udvikles den socialistiske markedsøkonomi desuden under ledelse af det kinesiske kommunistparti (»KKP«). Strukturerne i den kinesiske stat og i KKP er indbyrdes forbundne på alle niveauer (det retlige, det institutionelle, det personlige) og danner en strukturel overbygning, hvori KKP's og statens roller ikke kan skelnes fra hinanden. Efter en ændring af den kinesiske forfatning i marts 2018 fik KKP en endnu mere fremtrædende rolle, fordi den blev genbekræftet i teksten til forfatningens artikel 1. Efter det eksisterende første punktum i bestemmelsen: [d]et socialistiske system er Folkerepublikken Kinas grundlæggende system, blev der indsat et nyt andet punktum med følgende ordlyd: [d]et, der kendetegner socialisme med kinesiske karaktertræk, er Kinas Kommunistiske Partis lederskab (14). Dette illustrerer den ubestridte og stadigt voksende kontrol, som KKP har med Kinas økonomiske system. Dette lederskab og denne kontrol er uløseligt forbundet med det kinesiske system og rækker langt videre end det, der normalt gør sig gældende i andre lande, hvor regeringen udøver generel makroøkonomisk kontrol inden for grænserne af de frie markedskræfter.

[d]et socialistiske system er Folkerepublikken Kinas grundlæggende system

[d]et, der kendetegner socialisme med kinesiske karaktertræk, er Kinas Kommunistiske Partis lederskab

14

| (68) | Den kinesiske stat fører en interventionistisk økonomisk politik, der forfølger mål, som er sammenfaldende med KKP's politiske dagsorden i stedet for at afspejle de fremherskende økonomiske forhold på et frit marked (15). De kinesiske myndigheders interventionistiske økonomiske værktøjer er mangfoldige, herunder systemet for industriel planlægning, det finansielle system og de lovgivningsmæssige rammer. |
| --- | --- |

(68)

Den kinesiske stat fører en interventionistisk økonomisk politik, der forfølger mål, som er sammenfaldende med KKP's politiske dagsorden i stedet for at afspejle de fremherskende økonomiske forhold på et frit marked (15). De kinesiske myndigheders interventionistiske økonomiske værktøjer er mangfoldige, herunder systemet for industriel planlægning, det finansielle system og de lovgivningsmæssige rammer.

15

| (69) | På niveauet for den overordnede administrative kontrol er retningen for den kinesiske økonomi for det første underlagt et komplekst system for industriel planlægning, der påvirker alle økonomiske aktiviteter i landet. Disse planer omfatter tilsammen et vidtgående og komplekst netværk af sektorer og tværgående politikker og findes på alle forvaltningsniveauer. Planer på provinsniveau er detaljerede, mens nationale planer opstiller bredere mål. Af planerne fremgår også, hvilke midler der skal bruges til at støtte de relevante industrier/sektorer, og inden for hvilke tidsrammer målene skal nås. Nogle planer indeholder dog stadig eksplicitte mål for output, hvilket var et fast element i tidligere planlægningscyklusser. I henhold til planerne udpeges der individuelle industrisektorer og/eller -projekter som (positive eller negative) prioriteter i overensstemmelse med regeringens prioriteter, og der fastsættes specifikke udviklingsmål for dem (industriel opgradering, international ekspansion osv.). De økonomiske aktører — både private og statsejede — skal foretage en virkningsfuld tilpasning af deres forretningsaktiviteter i henhold til de forhold, der pålægges dem af planlægningssystemet. Ikke kun på grund af planernes bindende karakter, men også på grund af, at de relevante kinesiske myndigheder på alle forvaltningsniveauer overholder planerne og anvender deres beføjelser i overensstemmelse hermed, hvilket tilskynder de økonomiske aktører til at overholde de prioriteter, der er nedfældet i planerne (se også afsnit 3.2.1.5 nedenfor) (16). |
| --- | --- |

(69)

På niveauet for den overordnede administrative kontrol er retningen for den kinesiske økonomi for det første underlagt et komplekst system for industriel planlægning, der påvirker alle økonomiske aktiviteter i landet. Disse planer omfatter tilsammen et vidtgående og komplekst netværk af sektorer og tværgående politikker og findes på alle forvaltningsniveauer. Planer på provinsniveau er detaljerede, mens nationale planer opstiller bredere mål. Af planerne fremgår også, hvilke midler der skal bruges til at støtte de relevante industrier/sektorer, og inden for hvilke tidsrammer målene skal nås. Nogle planer indeholder dog stadig eksplicitte mål for output, hvilket var et fast element i tidligere planlægningscyklusser. I henhold til planerne udpeges der individuelle industrisektorer og/eller -projekter som (positive eller negative) prioriteter i overensstemmelse med regeringens prioriteter, og der fastsættes specifikke udviklingsmål for dem (industriel opgradering, international ekspansion osv.). De økonomiske aktører — både private og statsejede — skal foretage en virkningsfuld tilpasning af deres forretningsaktiviteter i henhold til de forhold, der pålægges dem af planlægningssystemet. Ikke kun på grund af planernes bindende karakter, men også på grund af, at de relevante kinesiske myndigheder på alle forvaltningsniveauer overholder planerne og anvender deres beføjelser i overensstemmelse hermed, hvilket tilskynder de økonomiske aktører til at overholde de prioriteter, der er nedfældet i planerne (se også afsnit 3.2.1.5 nedenfor) (16).

16

| (70) | For det andet er Kinas finansielle system domineret af statsejede forretningsbanker, for så vidt angår tildelingen af finansielle ressourcer. Når disse banker udformer og gennemfører deres udlånspolitik, skal de tilpasse sig regeringens industripolitikmål i stedet for primært at vurdere de økonomiske fordele ved et bestemt projekt (se også afsnit 3.2.1.8 nedenfor) (17). Det samme gælder for de øvrige dele af det kinesiske finansielle system, som f.eks. aktiemarkederne, obligationsmarkederne, private egenkapitalmarkeder. Desuden er disse dele af den finansielle sektor — bortset fra banksektoren — institutionelt og operationelt udformet på en måde, der ikke er gearet til at sikre den mest effektive drift af finansmarkederne, men til at sikre kontrol og tillade, at staten og KKP griber ind (18). |
| --- | --- |

(70)

For det andet er Kinas finansielle system domineret af statsejede forretningsbanker, for så vidt angår tildelingen af finansielle ressourcer. Når disse banker udformer og gennemfører deres udlånspolitik, skal de tilpasse sig regeringens industripolitikmål i stedet for primært at vurdere de økonomiske fordele ved et bestemt projekt (se også afsnit 3.2.1.8 nedenfor) (17). Det samme gælder for de øvrige dele af det kinesiske finansielle system, som f.eks. aktiemarkederne, obligationsmarkederne, private egenkapitalmarkeder. Desuden er disse dele af den finansielle sektor — bortset fra banksektoren — institutionelt og operationelt udformet på en måde, der ikke er gearet til at sikre den mest effektive drift af finansmarkederne, men til at sikre kontrol og tillade, at staten og KKP griber ind (18).

17

18

| (71) | For det tredje er der gennem de reguleringsmæssige rammer mange muligheder for statslig indgriben i økonomien. For eksempel anvendes reglerne om offentlige udbud regelmæssigt til at forfølge andre politikmål end økonomisk effektivitet, hvilket underminerer de markedsbaserede principper på området. Det er specifikt fastsat i den gældende lovgivning, at offentlige udbud skal gennemføres for at gøre det lettere at nå de mål, der er opstillet gennem statens politikker. Arten af disse mål er imidlertid ikke defineret nærmere, hvilket giver de beslutningstagende organer en bred skønsmargen (19). På investeringsområdet bevarer den kinesiske regering ligeledes en betydelig kontrol over og indflydelse på destinationen for og omfanget af både statslige og private investeringer. Screening af investeringer — samt forskellige incitamenter, restriktioner og forbud i forbindelse med investeringer — anvendes af myndighederne som et vigtigt værktøj til at fremme industripolitikmål, såsom opretholdelse af statskontrol over nøglesektorer eller styrkelse af den indenlandske industri (20). |
| --- | --- |

(71)

For det tredje er der gennem de reguleringsmæssige rammer mange muligheder for statslig indgriben i økonomien. For eksempel anvendes reglerne om offentlige udbud regelmæssigt til at forfølge andre politikmål end økonomisk effektivitet, hvilket underminerer de markedsbaserede principper på området. Det er specifikt fastsat i den gældende lovgivning, at offentlige udbud skal gennemføres for at gøre det lettere at nå de mål, der er opstillet gennem statens politikker. Arten af disse mål er imidlertid ikke defineret nærmere, hvilket giver de beslutningstagende organer en bred skønsmargen (19). På investeringsområdet bevarer den kinesiske regering ligeledes en betydelig kontrol over og indflydelse på destinationen for og omfanget af både statslige og private investeringer. Screening af investeringer — samt forskellige incitamenter, restriktioner og forbud i forbindelse med investeringer — anvendes af myndighederne som et vigtigt værktøj til at fremme industripolitikmål, såsom opretholdelse af statskontrol over nøglesektorer eller styrkelse af den indenlandske industri (20).

19

20

| (72) | Alt i alt er den kinesiske økonomiske model baseret på visse grundlæggende aksiomer, som giver mulighed for og tilskynder til mange statslige indgreb. Sådanne betydelige statslige indgreb er i strid med markedskræfternes frie spil og resulterer i en fordrejning af en virkningsfuld ressourceallokering i overensstemmelse med markedsprincipperne (21). |
| --- | --- |

(72)

Alt i alt er den kinesiske økonomiske model baseret på visse grundlæggende aksiomer, som giver mulighed for og tilskynder til mange statslige indgreb. Sådanne betydelige statslige indgreb er i strid med markedskræfternes frie spil og resulterer i en fordrejning af en virkningsfuld ressourceallokering i overensstemmelse med markedsprincipperne (21).

21

3.2.1.3.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), første led: at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side

Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), første led: at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side

| (73) | I Kina udgør virksomheder, der opererer under statens ejerskab, kontrol og politiske tilsyn eller politiske vejledning, en væsentlig del af økonomien. |
| --- | --- |

(73)

I Kina udgør virksomheder, der opererer under statens ejerskab, kontrol og politiske tilsyn eller politiske vejledning, en væsentlig del af økonomien.

| (74) | Den kinesiske regering og KKP opretholder strukturer, der sikrer deres fortsatte indflydelse på virksomheder og navnlig statsejede virksomheder. Ikke nok med, at staten (og i mange henseender også KKP) aktivt udformer og fører tilsyn med gennemførelsen af generelle økonomiske politikker i de enkelte statsejede virksomheder, den forbeholder sig også ret til at deltage i de statsejede virksomheders operationelle beslutningstagning. Dette sker typisk gennem en rotation af ledere mellem offentlige myndigheder og statsejede virksomheder, gennem partimedlemmers deltagelse i statsejede virksomheders forvaltningsorganer og gennem particellers tilstedeværelse i virksomheder (se også afsnit 3.2.1.4) samt gennem udformningen af selskabsstrukturen i sektoren for statsejede virksomheder (22). Til gengæld har statsejede virksomheder en særlig status i den kinesiske økonomi, hvilket medfører en række økonomiske fordele, navnlig beskyttelse mod konkurrence og præferenceadgang til relevante input, herunder finansiering (23). |
| --- | --- |

(74)

Den kinesiske regering og KKP opretholder strukturer, der sikrer deres fortsatte indflydelse på virksomheder og navnlig statsejede virksomheder. Ikke nok med, at staten (og i mange henseender også KKP) aktivt udformer og fører tilsyn med gennemførelsen af generelle økonomiske politikker i de enkelte statsejede virksomheder, den forbeholder sig også ret til at deltage i de statsejede virksomheders operationelle beslutningstagning. Dette sker typisk gennem en rotation af ledere mellem offentlige myndigheder og statsejede virksomheder, gennem partimedlemmers deltagelse i statsejede virksomheders forvaltningsorganer og gennem particellers tilstedeværelse i virksomheder (se også afsnit 3.2.1.4) samt gennem udformningen af selskabsstrukturen i sektoren for statsejede virksomheder (22). Til gengæld har statsejede virksomheder en særlig status i den kinesiske økonomi, hvilket medfører en række økonomiske fordele, navnlig beskyttelse mod konkurrence og præferenceadgang til relevante input, herunder finansiering (23).

22

23

| (75) | Særlig i stålsektoren er der fortsat en betydelig grad af ejerskab fra den kinesiske regerings side. Mens den nominelle andel af statsejede og privatejede virksomheder anslås til at være næsten lige stor, er fire ud af de fem kinesiske stålproducenter, der ligger i top 10 over verdens største stålproducenter, dog statsejede virksomheder (24). Mens de ti største producenter kun tegnede sig for omkring 36 % af industriens samlede output i 2016, har den kinesiske regering et mål om at konsolidere 60-70 % af jern- og stålproduktionen hos omkring 10 store virksomheder inden 2025 (25). Denne hensigt blev gentaget i april 2019 af den kinesiske regering, som bebudede udsendelsen af retningslinjer vedrørende en konsolidering af stålindustrien (26). En sådan konsolidering kan medføre tvungne fusioner mellem rentable, private virksomheder og underpræsterende statsejede virksomheder (27). |
| --- | --- |

(75)

Særlig i stålsektoren er der fortsat en betydelig grad af ejerskab fra den kinesiske regerings side. Mens den nominelle andel af statsejede og privatejede virksomheder anslås til at være næsten lige stor, er fire ud af de fem kinesiske stålproducenter, der ligger i top 10 over verdens største stålproducenter, dog statsejede virksomheder (24). Mens de ti største producenter kun tegnede sig for omkring 36 % af industriens samlede output i 2016, har den kinesiske regering et mål om at konsolidere 60-70 % af jern- og stålproduktionen hos omkring 10 store virksomheder inden 2025 (25). Denne hensigt blev gentaget i april 2019 af den kinesiske regering, som bebudede udsendelsen af retningslinjer vedrørende en konsolidering af stålindustrien (26). En sådan konsolidering kan medføre tvungne fusioner mellem rentable, private virksomheder og underpræsterende statsejede virksomheder (27).

24

25

26

27

| (76) | Med den høje grad af statslig indgriben i stålindustrien og en stor andel af statsejede virksomheder i sektoren er selv privatejede stålproducenter forhindret i at operere på markedsvilkår. Både offentlige og privatejede virksomheder i stålsektoren er faktisk underlagt politisk tilsyn og politisk vejledning som beskrevet i afsnit 3.2.1.5 nedenfor. |
| --- | --- |

(76)

Med den høje grad af statslig indgriben i stålindustrien og en stor andel af statsejede virksomheder i sektoren er selv privatejede stålproducenter forhindret i at operere på markedsvilkår. Både offentlige og privatejede virksomheder i stålsektoren er faktisk underlagt politisk tilsyn og politisk vejledning som beskrevet i afsnit 3.2.1.5 nedenfor.

| (77) | Selv om producenterne af hjul af stål i Kina overvejende er privatejede virksomheder, er statens kontrol af og interventioner på deres vigtigste råmaterialemarked, nemlig markedet for varmvalset stål, ikke udelukket fra den generelle ramme, der er beskrevet ovenfor. |
| --- | --- |

(77)

Selv om producenterne af hjul af stål i Kina overvejende er privatejede virksomheder, er statens kontrol af og interventioner på deres vigtigste råmaterialemarked, nemlig markedet for varmvalset stål, ikke udelukket fra den generelle ramme, der er beskrevet ovenfor.

| (78) | Det blev konstateret, at de kontrollerede producenter af hjul af stål købte varmvalset stål fra både statsejede virksomheder og private leverandører. I lyset af resultaterne af en række antisubsidieundersøgelser vedrørende kinesiske varmvalsede stålprodukter eller andre stålprodukter, hvor varmvalset stål blev anvendt som råmateriale, og hvor den mest nylige er en undersøgelse vedrørende stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale (28), er ejerskabsformen hos producenten af varmvalset stål ikke relevant for konklusionerne om fordrejninger. |
| --- | --- |

(78)

Det blev konstateret, at de kontrollerede producenter af hjul af stål købte varmvalset stål fra både statsejede virksomheder og private leverandører. I lyset af resultaterne af en række antisubsidieundersøgelser vedrørende kinesiske varmvalsede stålprodukter eller andre stålprodukter, hvor varmvalset stål blev anvendt som råmateriale, og hvor den mest nylige er en undersøgelse vedrørende stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale (28), er ejerskabsformen hos producenten af varmvalset stål ikke relevant for konklusionerne om fordrejninger.

28

| (79) | I den undersøgelse vedrørende stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, som er omhandlet ovenfor, fastslog Kommissionen, at statsejede virksomheder, der leverer varmvalset stål til producenter af stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, udgjorde offentlige organer i henhold til den test, der er fastsat af WTO's appelorgan, eftersom de udøvede statslige funktioner og dermed udøvede statslig myndighed. Kommissionen fastslog desuden også, at den kinesiske regering har overdraget eller pålagt private producenter af varmvalset stål i Kina at levere varer i overensstemmelse med antisubsidieforordningens artikel 3, nr. 1, litra a), nr. iii), og artikel 3, nr. 1, litra a), nr. iv) (29), og at handle på samme måde som statsejede stålvirksomheder. Endelig blev det fastslået, at priserne på varmvalset stål i Kina var fordrejede. Dette skyldtes den store overvægt af statsejede virksomheder på markedet for varmvalset stål i Kina, og at priserne på varmvalset stål fra private leverandører blev bragt på niveau med priserne hos statsejede virksomheder. |
| --- | --- |

(79)

I den undersøgelse vedrørende stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, som er omhandlet ovenfor, fastslog Kommissionen, at statsejede virksomheder, der leverer varmvalset stål til producenter af stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, udgjorde offentlige organer i henhold til den test, der er fastsat af WTO's appelorgan, eftersom de udøvede statslige funktioner og dermed udøvede statslig myndighed. Kommissionen fastslog desuden også, at den kinesiske regering har overdraget eller pålagt private producenter af varmvalset stål i Kina at levere varer i overensstemmelse med antisubsidieforordningens artikel 3, nr. 1, litra a), nr. iii), og artikel 3, nr. 1, litra a), nr. iv) (29), og at handle på samme måde som statsejede stålvirksomheder. Endelig blev det fastslået, at priserne på varmvalset stål i Kina var fordrejede. Dette skyldtes den store overvægt af statsejede virksomheder på markedet for varmvalset stål i Kina, og at priserne på varmvalset stål fra private leverandører blev bragt på niveau med priserne hos statsejede virksomheder.

29

| (80) | Desuden er de fleste bilfabrikanter stadig (delvis) statsejede. Udenlandske bilfabrikanter har oprettet joint ventures med større statsejede virksomheder, da udenlandske aktieposter har været begrænset siden 1994 (30). |
| --- | --- |

(80)

Desuden er de fleste bilfabrikanter stadig (delvis) statsejede. Udenlandske bilfabrikanter har oprettet joint ventures med større statsejede virksomheder, da udenlandske aktieposter har været begrænset siden 1994 (30).

30

| (81) | På baggrund af ovenstående konkluderes det, at markedet for hjul af stål i Kina blev dækket i betydeligt omfang af virksomheder, der er underlagt ejerskab, kontrol eller politisk tilsyn eller politisk vejledning fra den kinesiske regerings side. |
| --- | --- |

(81)

På baggrund af ovenstående konkluderes det, at markedet for hjul af stål i Kina blev dækket i betydeligt omfang af virksomheder, der er underlagt ejerskab, kontrol eller politisk tilsyn eller politisk vejledning fra den kinesiske regerings side.

3.2.1.4.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), andet led: statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger

Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), andet led: statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger

| (82) | Ud over at udøve kontrol med økonomien gennem ejerskab af statsejede virksomheder og andre værktøjer er den kinesiske regering i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomheder. Selv om de relevante statslige myndigheders ret til at udpege og fjerne nøglepersoner i ledelsen hos statsejede virksomheder, som fastsat i kinesisk lovgivning, kan anses for at afspejle de tilsvarende ejerskabsrettigheder (31), udgør KKP-celler i virksomheder — statsejede som private — en anden vigtig kanal, hvorigennem staten kan gribe ind i virksomhedsbeslutninger. Ifølge Kinas selskabsret skal der oprettes en KKP-organisation i enhver virksomhed (med mindst tre KKP-medlemmer som specificeret i KKP's forfatning (32)), og virksomheden skal skabe de nødvendige betingelser for partiorganisationens aktiviteter. Tidligere synes dette krav ikke altid at være blevet fulgt eller håndhævet strengt. I hvert fald siden 2016 har KKP imidlertid styrket sine krav om at kontrollere virksomhedsbeslutninger i statsejede virksomheder som et politisk princip. Det berettes også, at KKP udøver pres på private virksomheder for at få dem til at prioritere »patriotisme« og til at følge partidisciplinen (33). I 2017 blev det oplyst, at der fandtes particeller i 70 % af omkring 1,86 millioner privatejede virksomheder, og at presset for at give KKP-organisationerne det sidste ord i virksomhedsbeslutninger i de respektive virksomheder voksede (34). Disse regler finder generel anvendelse i hele den kinesiske økonomi, i alle sektorer, herunder på producenterne af hjul af stål og leverandørerne af input hertil. |
| --- | --- |

(82)

Ud over at udøve kontrol med økonomien gennem ejerskab af statsejede virksomheder og andre værktøjer er den kinesiske regering i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomheder. Selv om de relevante statslige myndigheders ret til at udpege og fjerne nøglepersoner i ledelsen hos statsejede virksomheder, som fastsat i kinesisk lovgivning, kan anses for at afspejle de tilsvarende ejerskabsrettigheder (31), udgør KKP-celler i virksomheder — statsejede som private — en anden vigtig kanal, hvorigennem staten kan gribe ind i virksomhedsbeslutninger. Ifølge Kinas selskabsret skal der oprettes en KKP-organisation i enhver virksomhed (med mindst tre KKP-medlemmer som specificeret i KKP's forfatning (32)), og virksomheden skal skabe de nødvendige betingelser for partiorganisationens aktiviteter. Tidligere synes dette krav ikke altid at være blevet fulgt eller håndhævet strengt. I hvert fald siden 2016 har KKP imidlertid styrket sine krav om at kontrollere virksomhedsbeslutninger i statsejede virksomheder som et politisk princip. Det berettes også, at KKP udøver pres på private virksomheder for at få dem til at prioritere »patriotisme« og til at følge partidisciplinen (33). I 2017 blev det oplyst, at der fandtes particeller i 70 % af omkring 1,86 millioner privatejede virksomheder, og at presset for at give KKP-organisationerne det sidste ord i virksomhedsbeslutninger i de respektive virksomheder voksede (34). Disse regler finder generel anvendelse i hele den kinesiske økonomi, i alle sektorer, herunder på producenterne af hjul af stål og leverandørerne af input hertil.

31

32

33

34

| (83) | Især i stålsektoren ejes mange af de største stålproducenter (herunder producenter af varmvalset stål) af staten som allerede anført. Nogle nævnes specifikt i »Steel Industry Adjustment and Upgrading plan for 2016-2020« (35) som eksempler på resultaterne af den 12. femårige planlægningsperiode (f.eks. Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel osv.). Offentligt tilgængelige dokumenter fra statsejede producenter af varmvalset stål fremhæver nogle gange forbindelsen til den kinesiske regering. F.eks. erklærede Baoshan Iron & Steel (eller Baosteel) i den halvårlige beretning for 2016, at virksomheden forpligtede sig til at matche den regionale 13. femårsplan og nåede til bred enighed med de lokale myndigheder om at deles om ressourcerne, forbinde byerhverv og skabe økologiske miljøer (36). I den nylige antisubsidieundersøgelse af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Kina (37) fastslog Kommissionen, at tre af de fire stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter var statsejede virksomheder. I alle tre grupper fungerede formændene for bestyrelsen eller direktøren også som partiudvalgssekretær for gruppens KKP-organisation. |
| --- | --- |

(83)

Især i stålsektoren ejes mange af de største stålproducenter (herunder producenter af varmvalset stål) af staten som allerede anført. Nogle nævnes specifikt i »Steel Industry Adjustment and Upgrading plan for 2016-2020« (35) som eksempler på resultaterne af den 12. femårige planlægningsperiode (f.eks. Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel osv.). Offentligt tilgængelige dokumenter fra statsejede producenter af varmvalset stål fremhæver nogle gange forbindelsen til den kinesiske regering. F.eks. erklærede Baoshan Iron & Steel (eller Baosteel) i den halvårlige beretning for 2016, at virksomheden forpligtede sig til at matche den regionale 13. femårsplan og nåede til bred enighed med de lokale myndigheder om at deles om ressourcerne, forbinde byerhverv og skabe økologiske miljøer (36). I den nylige antisubsidieundersøgelse af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Kina (37) fastslog Kommissionen, at tre af de fire stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter var statsejede virksomheder. I alle tre grupper fungerede formændene for bestyrelsen eller direktøren også som partiudvalgssekretær for gruppens KKP-organisation.

35

36

37

| (84) | Den kinesiske regerings indgriben forekommer også i bilindustrien. F.eks. anførtes det i den årlige rapport for 2018 i SAIC Motor, en statsejet automobilvirksomhed, at »[t]akket være en energisk indsats fra myndighedernes side og de vedvarende anstrengelser i bilindustrien er Kina blevet det største globale marked for biler, der anvender ny energi, med hastigt voksende og globalt førende nye teknologier, nye modeller som f.eks. Intelligent & Connected Vehicles (ICV) og deling af mobilitet, og går forrest i en ny æra for bilindustrien på verdensplan.« (38) |
| --- | --- |

(84)

Den kinesiske regerings indgriben forekommer også i bilindustrien. F.eks. anførtes det i den årlige rapport for 2018 i SAIC Motor, en statsejet automobilvirksomhed, at »[t]akket være en energisk indsats fra myndighedernes side og de vedvarende anstrengelser i bilindustrien er Kina blevet det største globale marked for biler, der anvender ny energi, med hastigt voksende og globalt førende nye teknologier, nye modeller som f.eks. Intelligent & Connected Vehicles (ICV) og deling af mobilitet, og går forrest i en ny æra for bilindustrien på verdensplan.« (38)

38

| (85) | Statens tilstedeværelse og indgreb på finansmarkederne (se også afsnit 3.2.1.8 nedenfor) samt på leveringen af råmaterialer og input har endvidere en yderligere fordrejende virkning på markedet for hjul af stål (39). Statens tilstedeværelse i virksomheder, herunder statsejede virksomheder, i stålsektoren, bilindustrien og andre sektorer (såsom finans- og inputsektorer) gør det således muligt for den kinesiske regering at påvirke priser og omkostninger. |
| --- | --- |

(85)

Statens tilstedeværelse og indgreb på finansmarkederne (se også afsnit 3.2.1.8 nedenfor) samt på leveringen af råmaterialer og input har endvidere en yderligere fordrejende virkning på markedet for hjul af stål (39). Statens tilstedeværelse i virksomheder, herunder statsejede virksomheder, i stålsektoren, bilindustrien og andre sektorer (såsom finans- og inputsektorer) gør det således muligt for den kinesiske regering at påvirke priser og omkostninger.

39

3.2.1.5.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), tredje led: politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter

Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), tredje led: politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter

| (86) | I hvilken retning den kinesiske økonomi bevæger sig, afhænger i høj grad af et omfattende planlægningssystem, der opstiller prioriteter og fastsætter de mål, som de centrale og lokale myndigheder skal fokusere på. Der findes relevante planer på alle forvaltningsniveauer, som dækker stort set alle økonomiske sektorer. De mål, der er fastsat i planlægningsinstrumenterne, er bindende, og myndighederne på hvert enkelt administrativt niveau overvåger gennemførelsen af planerne på de tilsvarende lavere forvaltningsniveauer. Overordnet set resulterer planlægningssystemet i Kina i, at ressourcer flyttes til sektorer, som regeringen har udpeget som strategiske eller på anden måde politisk vigtige, i stedet for at blive allokeret på grundlag af markedskræfterne (40). |
| --- | --- |

(86)

I hvilken retning den kinesiske økonomi bevæger sig, afhænger i høj grad af et omfattende planlægningssystem, der opstiller prioriteter og fastsætter de mål, som de centrale og lokale myndigheder skal fokusere på. Der findes relevante planer på alle forvaltningsniveauer, som dækker stort set alle økonomiske sektorer. De mål, der er fastsat i planlægningsinstrumenterne, er bindende, og myndighederne på hvert enkelt administrativt niveau overvåger gennemførelsen af planerne på de tilsvarende lavere forvaltningsniveauer. Overordnet set resulterer planlægningssystemet i Kina i, at ressourcer flyttes til sektorer, som regeringen har udpeget som strategiske eller på anden måde politisk vigtige, i stedet for at blive allokeret på grundlag af markedskræfterne (40).

40

| (87) | Stålindustrien, herunder fremstillingen af varmvalset stål, betragtes af den kinesiske regering som en nøgleindustri (41). Dette bekræftes i de mange planer, forskrifter og andre dokumenter, der omhandler stål, og som udstedes på nationalt, regionalt og kommunalt plan, som f.eks. »Steel Industry Adjustment and Upgrading plan for 2016-2020«. Ifølge planen er stålindustrien en vigtig og grundlæggende sektor i den kinesiske økonomi og en national hjørnesten (42). De vigtigste opgaver og mål i denne plan omfatter alle aspekter af industriens udvikling (43). |
| --- | --- |

(87)

Stålindustrien, herunder fremstillingen af varmvalset stål, betragtes af den kinesiske regering som en nøgleindustri (41). Dette bekræftes i de mange planer, forskrifter og andre dokumenter, der omhandler stål, og som udstedes på nationalt, regionalt og kommunalt plan, som f.eks. »Steel Industry Adjustment and Upgrading plan for 2016-2020«. Ifølge planen er stålindustrien en vigtig og grundlæggende sektor i den kinesiske økonomi og en national hjørnesten (42). De vigtigste opgaver og mål i denne plan omfatter alle aspekter af industriens udvikling (43).

41

42

43

| (88) | I den 13. femårsplan for økonomisk og social udvikling (44) planlægges det at støtte virksomheder, der producerer stålprodukter i det øvre varesegment (45). Planen fokuserer også på at opnå produktkvalitet, holdbarhed og pålidelighed ved at støtte virksomheder, der anvender teknologier i forbindelse med produktion af stål af høj renhedsgrad, præcisionsvalsning og kvalitetsforbedring (46). |
| --- | --- |

(88)

I den 13. femårsplan for økonomisk og social udvikling (44) planlægges det at støtte virksomheder, der producerer stålprodukter i det øvre varesegment (45). Planen fokuserer også på at opnå produktkvalitet, holdbarhed og pålidelighed ved at støtte virksomheder, der anvender teknologier i forbindelse med produktion af stål af høj renhedsgrad, præcisionsvalsning og kvalitetsforbedring (46).

44

45

46

| (89) | Fortegnelsen over retningslinjer for omstrukturering af industrien (udgaven fra 2011, ændret i 2013) (47) (»fortegnelsen«) oplister jern og stål som tilskyndede industrier. Anvendelsesområdet for fortegnelsen blev bekræftet i den nylige antisubsidieundersøgelse af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Kina (48). |
| --- | --- |

(89)

Fortegnelsen over retningslinjer for omstrukturering af industrien (udgaven fra 2011, ændret i 2013) (47) (»fortegnelsen«) oplister jern og stål som tilskyndede industrier. Anvendelsesområdet for fortegnelsen blev bekræftet i den nylige antisubsidieundersøgelse af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Kina (48).

47

48

| (90) | Den kinesiske regering styrer yderligere udviklingen af sektoren ud fra en bred vifte af politikværktøjer og forskrifter bl.a. vedrørende: markedssammensætning og -omstrukturering, råmaterialer, investeringer, kapacitetseliminering, produktudvalg, udflytning, opgradering osv. Gennem disse og andre midler styrer og kontrollerer den kinesiske regering praktisk talt alle aspekter i udviklingen og driften af sektoren (herunder hjul af stål) (49). Det nuværende problem med overkapacitet er vel nok det tydeligste eksempel på følgerne af den kinesiske regerings politikker og de deraf følgende fordrejninger. |
| --- | --- |

(90)

Den kinesiske regering styrer yderligere udviklingen af sektoren ud fra en bred vifte af politikværktøjer og forskrifter bl.a. vedrørende: markedssammensætning og -omstrukturering, råmaterialer, investeringer, kapacitetseliminering, produktudvalg, udflytning, opgradering osv. Gennem disse og andre midler styrer og kontrollerer den kinesiske regering praktisk talt alle aspekter i udviklingen og driften af sektoren (herunder hjul af stål) (49). Det nuværende problem med overkapacitet er vel nok det tydeligste eksempel på følgerne af den kinesiske regerings politikker og de deraf følgende fordrejninger.

49

| (91) | For så vidt angår bilindustrien, gav politikken for udvikling af bilindustrien mulighed for en begrænsning af udenlandske aktieposter i joint ventures inden for bilproduktion, som stadig var i kraft i undersøgelsesperioden. Derfor var også kunder af producenter af hjul af stål omfattet af diskriminerende foranstaltninger til fordel for indenlandske producenter. |
| --- | --- |

(91)

For så vidt angår bilindustrien, gav politikken for udvikling af bilindustrien mulighed for en begrænsning af udenlandske aktieposter i joint ventures inden for bilproduktion, som stadig var i kraft i undersøgelsesperioden. Derfor var også kunder af producenter af hjul af stål omfattet af diskriminerende foranstaltninger til fordel for indenlandske producenter.

| (92) | Kort sagt har den kinesiske regering indført foranstaltninger, der skal tilskynde aktørerne til at opfylde de offentlige politikmålsætninger om at støtte tilskyndede industrier, herunder produktionen af varmvalset stål som det vigtigste råmateriale til fremstilling af den pågældende vare samt af hjul af stål som indgår i den tilskyndede stålsektor. Sådanne foranstaltninger hindrer markedskræfterne i at fungere normalt. |
| --- | --- |

(92)

Kort sagt har den kinesiske regering indført foranstaltninger, der skal tilskynde aktørerne til at opfylde de offentlige politikmålsætninger om at støtte tilskyndede industrier, herunder produktionen af varmvalset stål som det vigtigste råmateriale til fremstilling af den pågældende vare samt af hjul af stål som indgår i den tilskyndede stålsektor. Sådanne foranstaltninger hindrer markedskræfterne i at fungere normalt.

3.2.1.6.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fjerde led: manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret

Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fjerde led: manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret

| (93) | Ifølge sagsakterne kan det kinesiske konkurssystem ikke i tilstrækkelig grad opfylde sine egne hovedmål som f.eks. retfærdig afvikling af fordringer og gæld og beskyttelse af kreditorers og debitorers lovlige rettigheder og interesser. Dette skyldes tilsyneladende, at mens den kinesiske konkurslov formelt hviler på principper, der ligner dem, som anvendes i tilsvarende lovgivning i andre lande end Kina, er det kinesiske system kendetegnet ved en systematisk manglende håndhævelse. Antallet af konkurser er notorisk lavt i forhold til størrelsen af landets økonomi, ikke mindst fordi insolvensbehandlingen lider under en række mangler, der reelt fungerer som en hæmsko for indgivelse af konkursbegæringer. Statens rolle i insolvensbehandlingen forbliver desuden stærk og aktiv og har ofte direkte indflydelse på sagens udfald (50). |
| --- | --- |

(93)

Ifølge sagsakterne kan det kinesiske konkurssystem ikke i tilstrækkelig grad opfylde sine egne hovedmål som f.eks. retfærdig afvikling af fordringer og gæld og beskyttelse af kreditorers og debitorers lovlige rettigheder og interesser. Dette skyldes tilsyneladende, at mens den kinesiske konkurslov formelt hviler på principper, der ligner dem, som anvendes i tilsvarende lovgivning i andre lande end Kina, er det kinesiske system kendetegnet ved en systematisk manglende håndhævelse. Antallet af konkurser er notorisk lavt i forhold til størrelsen af landets økonomi, ikke mindst fordi insolvensbehandlingen lider under en række mangler, der reelt fungerer som en hæmsko for indgivelse af konkursbegæringer. Statens rolle i insolvensbehandlingen forbliver desuden stærk og aktiv og har ofte direkte indflydelse på sagens udfald (50).

50

| (94) | Desuden er manglerne ved systemet for ejendomsret særlig tydelige i forbindelse med ejendomsretten til jord og brugsrettighederne til jord i Kina (51). Al jord ejes af den kinesiske stat (kollektivt ejet landbrugsjord og statsejet jord i byområder). Tildelingen af jord afhænger udelukkende af staten. Der findes lovbestemmelser, der har til formål at tildele brugsrettigheder til jord på en gennemsigtig måde og til markedspriser, f.eks. ved at indføre udbudsprocedurer. Disse bestemmelser overholdes imidlertid ofte ikke, idet visse købere får deres jord gratis eller til priser under markedsværdien (52). Myndighederne forfølger desuden ofte specifikke politiske mål, herunder gennemførelsen af de økonomiske planer, når de tildeler jord (53). |
| --- | --- |

(94)

Desuden er manglerne ved systemet for ejendomsret særlig tydelige i forbindelse med ejendomsretten til jord og brugsrettighederne til jord i Kina (51). Al jord ejes af den kinesiske stat (kollektivt ejet landbrugsjord og statsejet jord i byområder). Tildelingen af jord afhænger udelukkende af staten. Der findes lovbestemmelser, der har til formål at tildele brugsrettigheder til jord på en gennemsigtig måde og til markedspriser, f.eks. ved at indføre udbudsprocedurer. Disse bestemmelser overholdes imidlertid ofte ikke, idet visse købere får deres jord gratis eller til priser under markedsværdien (52). Myndighederne forfølger desuden ofte specifikke politiske mål, herunder gennemførelsen af de økonomiske planer, når de tildeler jord (53).

51

52

53

| (95) | Producenter af hjul af stål er som andre sektorer i den kinesiske økonomi omfattet af de almindelige regler i den kinesiske konkurs-, selskabs- og formueret. Dette medfører, at disse virksomheder også er underlagt fordrejninger ovenfra som følge af den diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelige håndhævelse af konkurs- og formueretten. Den nuværende undersøgelse har ikke bragt noget for dagen, der kan rejse tvivl om disse konklusioner. Kommissionen konkluderede således foreløbig, at den kinesiske konkurs- og formueret ikke rigtig fungerer, hvilket skaber fordrejninger, når den opretholder insolvente virksomheder, og når den tildeler brugsrettigheder til jord i Kina. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes disse betragtninger også at være fuldt ud anvendelige i stålsektoren, og mere specifikt for så vidt angår varmvalset stål (som det vigtigste input til fremstilling af den pågældende vare), samt for så vidt angår hjul af stål, der indgår i stålsektoren. Kommissionen har navnlig fastslået, at producenter af varmvalset stål (54) har nydt godt af brugsrettigheder til jord mod utilstrækkeligt vederlag. |
| --- | --- |

(95)

Producenter af hjul af stål er som andre sektorer i den kinesiske økonomi omfattet af de almindelige regler i den kinesiske konkurs-, selskabs- og formueret. Dette medfører, at disse virksomheder også er underlagt fordrejninger ovenfra som følge af den diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelige håndhævelse af konkurs- og formueretten. Den nuværende undersøgelse har ikke bragt noget for dagen, der kan rejse tvivl om disse konklusioner. Kommissionen konkluderede således foreløbig, at den kinesiske konkurs- og formueret ikke rigtig fungerer, hvilket skaber fordrejninger, når den opretholder insolvente virksomheder, og når den tildeler brugsrettigheder til jord i Kina. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes disse betragtninger også at være fuldt ud anvendelige i stålsektoren, og mere specifikt for så vidt angår varmvalset stål (som det vigtigste input til fremstilling af den pågældende vare), samt for så vidt angår hjul af stål, der indgår i stålsektoren. Kommissionen har navnlig fastslået, at producenter af varmvalset stål (54) har nydt godt af brugsrettigheder til jord mod utilstrækkeligt vederlag.

54

| (96) | I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der var tale om diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs- og formueretten i stålsektoren, herunder for så vidt angår den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(96)

I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der var tale om diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs- og formueretten i stålsektoren, herunder for så vidt angår den undersøgte vare.

3.2.1.7.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), femte led: at lønomkostninger skævvrides

Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), femte led: at lønomkostninger skævvrides

| (97) | Et system med markedsbaseret løn kan ikke udvikles fuldt ud i Kina, eftersom arbejdstagere og arbejdsgivere hindres i at udøve deres ret til kollektiv organisering. Kina har ikke ratificeret en række af Den Internationale Arbejdsorganisations (»ILO«) væsentlige konventioner, navnlig konventionerne om foreningsfrihed og retten til kollektive overenskomstforhandlinger (55). I henhold til national lovgivning er kun én enkelt fagforening aktiv. Denne organisation er imidlertid ikke uafhængig af de statslige myndigheder, og dens engagement i kollektive forhandlinger og beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder er fortsat på et rudimentært niveau (56). Desuden er den kinesiske arbejdsstyrkes mobilitet begrænset af husholdningsregistreringssystemet, som begrænser adgangen til hele spektret af social sikring og andre ydelser til lokale beboere i et givet administrativt område. Dette resulterer typisk i, at arbejdstagere, som ikke er i besiddelse af den lokale bopælsregistrering, befinder sig i en sårbar beskæftigelsessituation og har en lavere indkomst end indehavere af bopælsregistreringen (57). Disse forhold fører til en fordrejning af lønomkostningerne i Kina. |
| --- | --- |

(97)

Et system med markedsbaseret løn kan ikke udvikles fuldt ud i Kina, eftersom arbejdstagere og arbejdsgivere hindres i at udøve deres ret til kollektiv organisering. Kina har ikke ratificeret en række af Den Internationale Arbejdsorganisations (»ILO«) væsentlige konventioner, navnlig konventionerne om foreningsfrihed og retten til kollektive overenskomstforhandlinger (55). I henhold til national lovgivning er kun én enkelt fagforening aktiv. Denne organisation er imidlertid ikke uafhængig af de statslige myndigheder, og dens engagement i kollektive forhandlinger og beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder er fortsat på et rudimentært niveau (56). Desuden er den kinesiske arbejdsstyrkes mobilitet begrænset af husholdningsregistreringssystemet, som begrænser adgangen til hele spektret af social sikring og andre ydelser til lokale beboere i et givet administrativt område. Dette resulterer typisk i, at arbejdstagere, som ikke er i besiddelse af den lokale bopælsregistrering, befinder sig i en sårbar beskæftigelsessituation og har en lavere indkomst end indehavere af bopælsregistreringen (57). Disse forhold fører til en fordrejning af lønomkostningerne i Kina.

55

56

57

| (98) | Der blev ikke fremlagt dokumentation for, at stålsektoren, herunder producenterne af hjul af stål og varmvalset stål, ikke ville være omfattet af det beskrevne kinesiske arbejdsretlige system. Stålsektorens segmenter for hjul af stål og varmvalset stål påvirkes således af fordrejningerne af lønomkostningerne både direkte (ved fremstilling af den pågældende vare eller det vigtigste råmateriale til fremstillingen) og indirekte (ved adgang til kapital eller input fra virksomheder, der er omfattet af det samme arbejdssystem i Kina). |
| --- | --- |

(98)

Der blev ikke fremlagt dokumentation for, at stålsektoren, herunder producenterne af hjul af stål og varmvalset stål, ikke ville være omfattet af det beskrevne kinesiske arbejdsretlige system. Stålsektorens segmenter for hjul af stål og varmvalset stål påvirkes således af fordrejningerne af lønomkostningerne både direkte (ved fremstilling af den pågældende vare eller det vigtigste råmateriale til fremstillingen) og indirekte (ved adgang til kapital eller input fra virksomheder, der er omfattet af det samme arbejdssystem i Kina).

3.2.1.8.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led: adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten

Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led: adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten

| (99) | Adgangen til kapital for virksomhedsaktører i Kina er underlagt forskellige fordrejninger. |
| --- | --- |

(99)

Adgangen til kapital for virksomhedsaktører i Kina er underlagt forskellige fordrejninger.

| (100) | For det første er det kinesiske finansielle system kendetegnet ved en stærk position for statsejede banker (58), som ved tildeling af adgang til finansiering tager hensyn til andre kriterier end et projekts økonomiske levedygtighed. I lighed med de ikke-finansielle statsejede virksomheder er bankerne fortsat knyttet til staten, ikke kun gennem ejerskab, men også via personlige relationer (de øverste ledere i de store statsejede finansielle institutioner udpeges i sidste instans af KKP) (59), og i lighed med de ikke-finansielle statsejede virksomheder gennemfører bankerne regelmæssigt offentlige politikker, der er udformet af regeringen. Herved overholder bankerne en udtrykkelig retlig forpligtelse til at drive deres virksomhed i overensstemmelse med den nationale økonomiske og sociale udviklings behov og efter vejledning fra statens industripolitikker (60). Dette forværres af yderligere gældende regler, som dirigerer finansiering i retning af de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (61). |
| --- | --- |

(100)

For det første er det kinesiske finansielle system kendetegnet ved en stærk position for statsejede banker (58), som ved tildeling af adgang til finansiering tager hensyn til andre kriterier end et projekts økonomiske levedygtighed. I lighed med de ikke-finansielle statsejede virksomheder er bankerne fortsat knyttet til staten, ikke kun gennem ejerskab, men også via personlige relationer (de øverste ledere i de store statsejede finansielle institutioner udpeges i sidste instans af KKP) (59), og i lighed med de ikke-finansielle statsejede virksomheder gennemfører bankerne regelmæssigt offentlige politikker, der er udformet af regeringen. Herved overholder bankerne en udtrykkelig retlig forpligtelse til at drive deres virksomhed i overensstemmelse med den nationale økonomiske og sociale udviklings behov og efter vejledning fra statens industripolitikker (60). Dette forværres af yderligere gældende regler, som dirigerer finansiering i retning af de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (61).

58

59

60

61

| (101) | Selv om det anerkendes, at der er en række retlige bestemmelser, som henviser til behovet for at overholde almindelige regler for bankvirksomhed og tilsynsregler, såsom behovet for at undersøge låntagerens kreditværdighed, tyder den omfattende dokumentation, herunder resultaterne af handelsbeskyttelsesundersøgelserne, på, at disse bestemmelser kun spiller en sekundær rolle i anvendelsen af de forskellige retlige instrumenter. |
| --- | --- |

(101)

Selv om det anerkendes, at der er en række retlige bestemmelser, som henviser til behovet for at overholde almindelige regler for bankvirksomhed og tilsynsregler, såsom behovet for at undersøge låntagerens kreditværdighed, tyder den omfattende dokumentation, herunder resultaterne af handelsbeskyttelsesundersøgelserne, på, at disse bestemmelser kun spiller en sekundær rolle i anvendelsen af de forskellige retlige instrumenter.

| (102) | Desuden er vurderinger af obligationer og kreditvurderinger ofte fordrejet af en række forskellige årsager, herunder det forhold, at risikovurderingen er påvirket af virksomhedens strategiske betydning for den kinesiske regering og af styrken af enhver implicit garanti stillet af regeringen. Beregninger tyder stærkt på, at de kinesiske kreditvurderinger systematisk svarer til lavere internationale kreditvurderinger (62). |
| --- | --- |

(102)

Desuden er vurderinger af obligationer og kreditvurderinger ofte fordrejet af en række forskellige årsager, herunder det forhold, at risikovurderingen er påvirket af virksomhedens strategiske betydning for den kinesiske regering og af styrken af enhver implicit garanti stillet af regeringen. Beregninger tyder stærkt på, at de kinesiske kreditvurderinger systematisk svarer til lavere internationale kreditvurderinger (62).

62

| (103) | Dette forværres af yderligere gældende regler, som dirigerer finansiering i retning af de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (63). Dette resulterer i en forudindtagethed i forbindelse med udlån til statsejede virksomheder, store private virksomheder med gode forbindelser og virksomheder i nøgleindustrisektorer, hvilket indebærer, at tilgængeligheden af og omkostningerne til kapital ikke er ens for alle aktører på markedet. |
| --- | --- |

(103)

Dette forværres af yderligere gældende regler, som dirigerer finansiering i retning af de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (63). Dette resulterer i en forudindtagethed i forbindelse med udlån til statsejede virksomheder, store private virksomheder med gode forbindelser og virksomheder i nøgleindustrisektorer, hvilket indebærer, at tilgængeligheden af og omkostningerne til kapital ikke er ens for alle aktører på markedet.

63

| (104) | For det andet er låneomkostningerne blevet holdt kunstigt nede for at stimulere væksten i investeringerne. Dette har ført til overdreven brug af kapitalinvesteringer med stadigt lavere investeringsafkast. Dette illustreres gennem den seneste vækst i virksomhedernes gearing i den statslige sektor på trods af et kraftigt fald i rentabiliteten, hvilket tyder på, at de mekanismer, der styrer banksystemet, ikke følger normale forretningsmæssige indstillinger. |
| --- | --- |

(104)

For det andet er låneomkostningerne blevet holdt kunstigt nede for at stimulere væksten i investeringerne. Dette har ført til overdreven brug af kapitalinvesteringer med stadigt lavere investeringsafkast. Dette illustreres gennem den seneste vækst i virksomhedernes gearing i den statslige sektor på trods af et kraftigt fald i rentabiliteten, hvilket tyder på, at de mekanismer, der styrer banksystemet, ikke følger normale forretningsmæssige indstillinger.

| (105) | Selv om der blev opnået en nominel renteliberalisering i oktober 2015, er prissignaler for det tredje stadig ikke drevet af frie markedskræfter, men påvirkes af statsligt indførte fordrejninger. Andelen af udlån til eller under referenceværdien udgør stadig 45 % af alle udlån, og anvendelsen af målrettede kreditter synes at være blevet øget, eftersom denne andel er steget markant siden 2015 på trods af en forværring af de økonomiske vilkår. De kunstigt lave rentesatser resulterer i for lave priser og dermed en overdreven anvendelse af kapital. |
| --- | --- |

(105)

Selv om der blev opnået en nominel renteliberalisering i oktober 2015, er prissignaler for det tredje stadig ikke drevet af frie markedskræfter, men påvirkes af statsligt indførte fordrejninger. Andelen af udlån til eller under referenceværdien udgør stadig 45 % af alle udlån, og anvendelsen af målrettede kreditter synes at være blevet øget, eftersom denne andel er steget markant siden 2015 på trods af en forværring af de økonomiske vilkår. De kunstigt lave rentesatser resulterer i for lave priser og dermed en overdreven anvendelse af kapital.

| (106) | Samlet set tyder væksten i kreditter i Kina på en forværret effektivitet i kapitaltildelingen, uden at der er tegn på den kreditstramning, der kunne forventes på et marked uden fordrejninger. Som følge heraf er antallet af misligholdte lån steget kraftigt i de seneste år. I en situation med stigende gældsrisiko har den kinesiske regering valgt at undgå misligholdelse. Gældsproblemer er derfor blevet håndteret ved enten at optage nye lån, hvorved der oprettes såkaldte »zombie-virksomheder«, eller ved at overdrage ejerskabet til gælden (f.eks. via fusioner eller konvertering af gæld til egenkapital) uden nødvendigvis at fjerne det samlede gældsproblem eller tage fat på de grundlæggende årsager hertil. |
| --- | --- |

(106)

Samlet set tyder væksten i kreditter i Kina på en forværret effektivitet i kapitaltildelingen, uden at der er tegn på den kreditstramning, der kunne forventes på et marked uden fordrejninger. Som følge heraf er antallet af misligholdte lån steget kraftigt i de seneste år. I en situation med stigende gældsrisiko har den kinesiske regering valgt at undgå misligholdelse. Gældsproblemer er derfor blevet håndteret ved enten at optage nye lån, hvorved der oprettes såkaldte »zombie-virksomheder«, eller ved at overdrage ejerskabet til gælden (f.eks. via fusioner eller konvertering af gæld til egenkapital) uden nødvendigvis at fjerne det samlede gældsproblem eller tage fat på de grundlæggende årsager hertil.

| (107) | På trods af de seneste skridt, der er taget for at liberalisere markedet, er erhvervskreditsystemet i Kina i bund og grund påvirket af betydelige fordrejninger som følge af statens fortsat omfattende rolle på kapitalmarkederne. |
| --- | --- |

(107)

På trods af de seneste skridt, der er taget for at liberalisere markedet, er erhvervskreditsystemet i Kina i bund og grund påvirket af betydelige fordrejninger som følge af statens fortsat omfattende rolle på kapitalmarkederne.

| (108) | Der blev ikke fremlagt dokumentation for, at stålsektoren, herunder produktionen af hjul af stål og varmvalset stål, ville være undtaget fra den ovenfor beskrevne statslige indgriben i det finansielle system. Kommissionen har også fastslået, at råmaterialet varmvalset stål (64) var omfattet af præferencelån, som udgør subsidier. Derfor medfører det betydelige statslige indgreb i det finansielle system, at markedsvilkårene påvirkes i alvorlig grad på alle niveauer. |
| --- | --- |

(108)

Der blev ikke fremlagt dokumentation for, at stålsektoren, herunder produktionen af hjul af stål og varmvalset stål, ville være undtaget fra den ovenfor beskrevne statslige indgriben i det finansielle system. Kommissionen har også fastslået, at råmaterialet varmvalset stål (64) var omfattet af præferencelån, som udgør subsidier. Derfor medfører det betydelige statslige indgreb i det finansielle system, at markedsvilkårene påvirkes i alvorlig grad på alle niveauer.

64

3.2.1.9.   De beskrevne fordrejningers systemiske karakter

De beskrevne fordrejningers systemiske karakter

| (109) | Kommissionen bemærkede, at de fordrejninger, der er beskrevet i rapporten, var karakteristiske for den kinesiske økonomi. De foreliggende oplysninger viser, at de kendsgerninger og karakteristika ved det kinesiske system, som er beskrevet i afsnit 3.2.1.1-3.2.1.5 samt i del A i rapporten, finder anvendelse i hele landet og i alle økonomiens sektorer. Det samme gælder for beskrivelsen af de produktionsfaktorer, der er anført i afsnit 3.2.1.6-3.2.1.8 og i del B i rapporten. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen bemærkede, at de fordrejninger, der er beskrevet i rapporten, var karakteristiske for den kinesiske økonomi. De foreliggende oplysninger viser, at de kendsgerninger og karakteristika ved det kinesiske system, som er beskrevet i afsnit 3.2.1.1-3.2.1.5 samt i del A i rapporten, finder anvendelse i hele landet og i alle økonomiens sektorer. Det samme gælder for beskrivelsen af de produktionsfaktorer, der er anført i afsnit 3.2.1.6-3.2.1.8 og i del B i rapporten.

| (110) | Kommissionen minder om, at for at kunne fremstille hjul af stål er der behov for en bred vifte af input. Ifølge dokumentationen i sagen indkøbte alle de stikprøveudtagne eksporterende producenter alle deres input i Kina. Når producenter af hjul af stål køber/indgår aftale om disse input, er de priser, de betaler (og som registreres som deres omkostninger), tydeligvis påvirket af de samme systemiske fordrejninger, der er nævnt tidligere. Inputleverandører anvender f.eks. arbejdskraft, som er genstand for fordrejninger. De kan låne penge, der er genstand for fordrejninger, for så vidt angår den finansielle sektor/kapitalallokering. De er desuden underlagt det planlægningssystem, der gælder for alle forvaltningsniveauer og sektorer. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen minder om, at for at kunne fremstille hjul af stål er der behov for en bred vifte af input. Ifølge dokumentationen i sagen indkøbte alle de stikprøveudtagne eksporterende producenter alle deres input i Kina. Når producenter af hjul af stål køber/indgår aftale om disse input, er de priser, de betaler (og som registreres som deres omkostninger), tydeligvis påvirket af de samme systemiske fordrejninger, der er nævnt tidligere. Inputleverandører anvender f.eks. arbejdskraft, som er genstand for fordrejninger. De kan låne penge, der er genstand for fordrejninger, for så vidt angår den finansielle sektor/kapitalallokering. De er desuden underlagt det planlægningssystem, der gælder for alle forvaltningsniveauer og sektorer.

| (111) | Som følge heraf er det ikke kun salgspriserne på hjemmemarkedet på hjul af stål, som det ikke er hensigtsmæssigt at anvende, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), alle omkostningerne til input (herunder råmaterialer, energi, jord, finansiering, arbejdskraft osv.) er også påvirket, fordi deres prisdannelse har været udsat for en betydelig statslig indgriben som beskrevet i del A og B i rapporten. De statslige indgreb, der er beskrevet i forbindelse med allokering af kapital, land, arbejdskraft, energi og råmaterialer, er at finde over hele Kina. Det betyder f.eks., at et input, der er produceret i Kina, gennem en kombination af produktionsfaktorer er udsat for betydelige fordrejninger. Det samme gælder for input til input osv. Hverken den kinesiske regering eller de eksporterende producenter har fremlagt dokumentation eller argumenter for det modsatte i løbet af denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(111)

Som følge heraf er det ikke kun salgspriserne på hjemmemarkedet på hjul af stål, som det ikke er hensigtsmæssigt at anvende, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), alle omkostningerne til input (herunder råmaterialer, energi, jord, finansiering, arbejdskraft osv.) er også påvirket, fordi deres prisdannelse har været udsat for en betydelig statslig indgriben som beskrevet i del A og B i rapporten. De statslige indgreb, der er beskrevet i forbindelse med allokering af kapital, land, arbejdskraft, energi og råmaterialer, er at finde over hele Kina. Det betyder f.eks., at et input, der er produceret i Kina, gennem en kombination af produktionsfaktorer er udsat for betydelige fordrejninger. Det samme gælder for input til input osv. Hverken den kinesiske regering eller de eksporterende producenter har fremlagt dokumentation eller argumenter for det modsatte i løbet af denne undersøgelse.

3.2.1.10.   Konklusion

Konklusion

| (112) | Analysen i afsnit 3.2.1.2-3.2.1.9, som omfatter en undersøgelse af al tilgængelig dokumentation vedrørende Kinas indgriben i landets økonomi i al almindelighed samt i stålsektoren og i bilindustrien, viste, at priserne eller omkostninger, for så vidt angår den pågældende vare, herunder omkostningerne til råmaterialer, energi og arbejdskraft, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), hvilket fremgår af den faktiske eller mulige påvirkning fra et eller flere af de relevante forhold heri. På dette grundlag og i mangel af samarbejdsvilje fra den kinesiske regerings side konkluderede Kommissionen, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger til at fastsætte den normale værdi i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(112)

Analysen i afsnit 3.2.1.2-3.2.1.9, som omfatter en undersøgelse af al tilgængelig dokumentation vedrørende Kinas indgriben i landets økonomi i al almindelighed samt i stålsektoren og i bilindustrien, viste, at priserne eller omkostninger, for så vidt angår den pågældende vare, herunder omkostningerne til råmaterialer, energi og arbejdskraft, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), hvilket fremgår af den faktiske eller mulige påvirkning fra et eller flere af de relevante forhold heri. På dette grundlag og i mangel af samarbejdsvilje fra den kinesiske regerings side konkluderede Kommissionen, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger til at fastsætte den normale værdi i dette tilfælde.

| (113) | Kommissionen beregnede derfor udelukkende den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejlede ikke-fordrejede priser eller referenceværdier, dvs. som i dette tilfælde var baseret på de tilsvarende produktions- og salgsomkostninger i et passende repræsentativt land, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), som drøftet i følgende afsnit. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen beregnede derfor udelukkende den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejlede ikke-fordrejede priser eller referenceværdier, dvs. som i dette tilfælde var baseret på de tilsvarende produktions- og salgsomkostninger i et passende repræsentativt land, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), som drøftet i følgende afsnit.

3.2.2.   Repræsentativt land

Repræsentativt land

3.2.2.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (114) | Valget af det repræsentative land var baseret på følgende kriterier:






  — | Et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas. Til dette formål anvendte Kommissionen lande med en bruttonationalindkomst svarende til Kinas på grundlag af oplysninger fra Verdensbankens database (65). |
| --- | --- | --- |

(114)

Valget af det repræsentative land var baseret på følgende kriterier:

—

Et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas. Til dette formål anvendte Kommissionen lande med en bruttonationalindkomst svarende til Kinas på grundlag af oplysninger fra Verdensbankens database (65).

65

| — | Produktion af den undersøgte vare i det pågældende land (66). |
| --- | --- |

—

Produktion af den undersøgte vare i det pågældende land (66).

66

| — | Tilgængeligheden af relevante offentlige data i det pågældende land. |
| --- | --- |

—

Tilgængeligheden af relevante offentlige data i det pågældende land.

| — | Når der er flere end et muligt repræsentativt land, gives der, når det er relevant, fortrinsret til et land, der har et passende niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse. |
| --- | --- |

—

Når der er flere end et muligt repræsentativt land, gives der, når det er relevant, fortrinsret til et land, der har et passende niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse.

| (115) | Som forklaret i betragtning 29-31 har Kommissionen offentliggjort to notater til sagen om kilderne til fastsættelse af den normale værdi. |
| --- | --- |

(115)

Som forklaret i betragtning 29-31 har Kommissionen offentliggjort to notater til sagen om kilderne til fastsættelse af den normale værdi.

3.2.2.2.   Et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas

Et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas

| (116) | I notatet af 6. marts 2019 identificerede Kommissionen følgende ni lande: Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexico, Rusland, Sydafrika, Thailand og Tyrkiet, der af Verdensbanken betragtes som lande med et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas, dvs. de er alle klassificeret som »mellemindkomstlande i den øverste halvdel« på grundlag af bruttonationalindkomst (»BNI«). |
| --- | --- |

(116)

I notatet af 6. marts 2019 identificerede Kommissionen følgende ni lande: Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexico, Rusland, Sydafrika, Thailand og Tyrkiet, der af Verdensbanken betragtes som lande med et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas, dvs. de er alle klassificeret som »mellemindkomstlande i den øverste halvdel« på grundlag af bruttonationalindkomst (»BNI«).

| (117) | I sit indlæg af 11. marts 2019 hævdede klageren, at Mexico ikke skulle vælges som repræsentativt land, da de mexicanske producenter udelukkende leverede til NAFTA-området. Klageren fremlagde dog ingen dokumentation for, hvordan bestemmelsesstedet for de fremstillede varer skulle være relevant for udvælgelsen af det repræsentative land, og hvilken virkning dette ville have for repræsentativiteten af de relevante produktionsfaktorer. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(117)

I sit indlæg af 11. marts 2019 hævdede klageren, at Mexico ikke skulle vælges som repræsentativt land, da de mexicanske producenter udelukkende leverede til NAFTA-området. Klageren fremlagde dog ingen dokumentation for, hvordan bestemmelsesstedet for de fremstillede varer skulle være relevant for udvælgelsen af det repræsentative land, og hvilken virkning dette ville have for repræsentativiteten af de relevante produktionsfaktorer. Påstanden blev derfor afvist.

| (118) | I notatet af 16. april 2019 bemærkede Kommissionen, at Argentina blev klassificeret som et højindkomstland i undersøgelsesperioden. Kommissionen konkluderede derfor, at kun otte af de oprindeligt udpegede mellemindkomstlande i den øverste halvdel kunne komme i betragtning ved udvælgelsen af det repræsentative land. |
| --- | --- |

(118)

I notatet af 16. april 2019 bemærkede Kommissionen, at Argentina blev klassificeret som et højindkomstland i undersøgelsesperioden. Kommissionen konkluderede derfor, at kun otte af de oprindeligt udpegede mellemindkomstlande i den øverste halvdel kunne komme i betragtning ved udvælgelsen af det repræsentative land.

| (119) | Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger vedrørende niveauet for økonomisk udvikling efter notatet af 16. april 2019. |
| --- | --- |

(119)

Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger vedrørende niveauet for økonomisk udvikling efter notatet af 16. april 2019.

3.2.2.3.   Produktion af den undersøgte vare i det repræsentative land og tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land

Produktion af den undersøgte vare i det repræsentative land og tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land

| (120) | I notatet af 6. marts 2019 anførte Kommissionen, at det var kendt, at der fandt produktion sted af den undersøgte vare i Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexico, Rusland, Sydafrika, Thailand og Tyrkiet. |
| --- | --- |

(120)

I notatet af 6. marts 2019 anførte Kommissionen, at det var kendt, at der fandt produktion sted af den undersøgte vare i Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexico, Rusland, Sydafrika, Thailand og Tyrkiet.

| (121) | Kommissionen fandt også, at der ikke var offentligt tilgængelige finansielle data vedrørende producenten af hjul af stål i Argentina. Klageren bekræftede i sit indlæg af 11. marts 2019, at producenten i Argentina ikke længere var i drift. Af den grund samt af den grund, der er forklaret i betragtning 118, betragtede Kommissionen ikke Argentina som et muligt repræsentativt land. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen fandt også, at der ikke var offentligt tilgængelige finansielle data vedrørende producenten af hjul af stål i Argentina. Klageren bekræftede i sit indlæg af 11. marts 2019, at producenten i Argentina ikke længere var i drift. Af den grund samt af den grund, der er forklaret i betragtning 118, betragtede Kommissionen ikke Argentina som et muligt repræsentativt land.

| (122) | Kommissionen bemærkede endvidere, at de finansielle data, der er relevante for undersøgelsesperioden, ikke havde været tilgængelige for nogen producent i de pågældende lande, da notatet af 6. marts 2019 blev offentliggjort. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen bemærkede endvidere, at de finansielle data, der er relevante for undersøgelsesperioden, ikke havde været tilgængelige for nogen producent i de pågældende lande, da notatet af 6. marts 2019 blev offentliggjort.

| (123) | I sit indlæg af 18. marts 2019 hævdede en eksporterende producent, at Indien burde vælges som et repræsentativt land. Ifølge denne virksomhed var der mindst to producenter af den bestemte varetype, som denne eksporterende producent fremstiller. Virksomheden hævdede endvidere, at bruttonationalindkomsten (BNI), som anvendes af Verdensbanken til at klassificere lande, ikke er en passende indikator til at vurdere et lands økonomiske udviklingsniveau, da BNI pr. indbygger ikke i tilstrækkelig grad sammenfatter et lands udviklingsniveau eller måler velfærden. Virksomheden fremførte, at BNP burde anvendes i stedet. |
| --- | --- |

(123)

I sit indlæg af 18. marts 2019 hævdede en eksporterende producent, at Indien burde vælges som et repræsentativt land. Ifølge denne virksomhed var der mindst to producenter af den bestemte varetype, som denne eksporterende producent fremstiller. Virksomheden hævdede endvidere, at bruttonationalindkomsten (BNI), som anvendes af Verdensbanken til at klassificere lande, ikke er en passende indikator til at vurdere et lands økonomiske udviklingsniveau, da BNI pr. indbygger ikke i tilstrækkelig grad sammenfatter et lands udviklingsniveau eller måler velfærden. Virksomheden fremførte, at BNP burde anvendes i stedet.

| (124) | I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at det fremgår af grundforordningen, at det repræsentative land bør have et udviklingsniveau svarende til eksportlandets. Den indeholder imidlertid ingen yderligere krav til valget af et passende repræsentativt land. Kommissionen besluttede, at den relevante kilde til disse oplysninger var Verdensbankens database. Denne database gjorde det muligt for Kommissionen at råde over et tilstrækkeligt antal potentielt passende repræsentative lande med et lignende udviklingsniveau med henblik på at vælge den mest hensigtsmæssige kilde til ikke-fordrejede omkostninger og priser. Dette er desuden en rangliste baseret på et objektivt kriterium og anvendes konsekvent i alle tilfælde, hvor fastsættelsen af den normale værdi er baseret på bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, hvilket sikrer ensartethed og ligebehandling i forskellige procedurer. BNI anvendes af Verdensbanken i dens klassifikation af økonomier i indkomstgrupper, da den følger metoden i Verdensbankens operationelle udlånspolitik. Da den anerkender alle indtægter, der indgår i en national økonomi, uanset oprindelsen, afspejler den på passende vis den samlede økonomiske aktivitet i et land. |
| --- | --- |

(124)

I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at det fremgår af grundforordningen, at det repræsentative land bør have et udviklingsniveau svarende til eksportlandets. Den indeholder imidlertid ingen yderligere krav til valget af et passende repræsentativt land. Kommissionen besluttede, at den relevante kilde til disse oplysninger var Verdensbankens database. Denne database gjorde det muligt for Kommissionen at råde over et tilstrækkeligt antal potentielt passende repræsentative lande med et lignende udviklingsniveau med henblik på at vælge den mest hensigtsmæssige kilde til ikke-fordrejede omkostninger og priser. Dette er desuden en rangliste baseret på et objektivt kriterium og anvendes konsekvent i alle tilfælde, hvor fastsættelsen af den normale værdi er baseret på bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, hvilket sikrer ensartethed og ligebehandling i forskellige procedurer. BNI anvendes af Verdensbanken i dens klassifikation af økonomier i indkomstgrupper, da den følger metoden i Verdensbankens operationelle udlånspolitik. Da den anerkender alle indtægter, der indgår i en national økonomi, uanset oprindelsen, afspejler den på passende vis den samlede økonomiske aktivitet i et land.

| (125) | Samtidig bemærkede Kommissionen, at Indien var opført blandt »lav- og mellemindkomstlande« på Verdensbankens rangliste og derfor ikke havde et udviklingsniveau svarende til Kinas. Som følge heraf kunne Indien ikke betragtes som et passende repræsentativt land for Kina. Derfor afviste Kommissionen denne påstand. |
| --- | --- |

(125)

Samtidig bemærkede Kommissionen, at Indien var opført blandt »lav- og mellemindkomstlande« på Verdensbankens rangliste og derfor ikke havde et udviklingsniveau svarende til Kinas. Som følge heraf kunne Indien ikke betragtes som et passende repræsentativt land for Kina. Derfor afviste Kommissionen denne påstand.

| (126) | I deres bemærkninger til notatet af 6. marts 2019 fremsatte EUWA og en eksporterende producent flere påstande vedrørende forekomsten af fremstilling af den undersøgte vare i nogle af de pågældende lande, tilgængeligheden af finansielle data, der kunne være tilstrækkeligt relevante for de pågældende lande i forbindelse med konsoliderede årsregnskaber for internationale grupper, og tilgængeligheden af finansielle data for undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(126)

I deres bemærkninger til notatet af 6. marts 2019 fremsatte EUWA og en eksporterende producent flere påstande vedrørende forekomsten af fremstilling af den undersøgte vare i nogle af de pågældende lande, tilgængeligheden af finansielle data, der kunne være tilstrækkeligt relevante for de pågældende lande i forbindelse med konsoliderede årsregnskaber for internationale grupper, og tilgængeligheden af finansielle data for undersøgelsesperioden.

| (127) | Kommissionen undersøgte disse påstande og konkluderede i notatet af 16. april, at Colombia, Malaysia, Mexico, Rusland og Thailand ikke kunne komme i betragtning ved valget af et repræsentativt land, fordi der ikke var finansielle data for producenterne i Colombia, Malaysia, Rusland og Thailand til rådighed for undersøgelsesperioden. Desuden vedrørte de konsoliderede finansielle data, der var tilgængelige for producenten i Mexico, en gruppe af virksomheder, der var hjemmehørende og aktive i forskellige lande, mens det ikke var muligt at identificere bidraget fra produktionen og salget i Mexico til de finansielle resultater. Kommissionen konstaterede også foreløbig, at én af de brasilianske producenter kun fremstillede hjul af aluminium og derfor ikke kunne tages i betragtning ved beregningen af SA&G-omkostninger og fortjeneste. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen undersøgte disse påstande og konkluderede i notatet af 16. april, at Colombia, Malaysia, Mexico, Rusland og Thailand ikke kunne komme i betragtning ved valget af et repræsentativt land, fordi der ikke var finansielle data for producenterne i Colombia, Malaysia, Rusland og Thailand til rådighed for undersøgelsesperioden. Desuden vedrørte de konsoliderede finansielle data, der var tilgængelige for producenten i Mexico, en gruppe af virksomheder, der var hjemmehørende og aktive i forskellige lande, mens det ikke var muligt at identificere bidraget fra produktionen og salget i Mexico til de finansielle resultater. Kommissionen konstaterede også foreløbig, at én af de brasilianske producenter kun fremstillede hjul af aluminium og derfor ikke kunne tages i betragtning ved beregningen af SA&G-omkostninger og fortjeneste.

| (128) | I notatet af 16. april 2019 bemærkede Kommissionen, at finansielle data for undersøgelsesperioden var umiddelbart tilgængelige for en international gruppe, der opererer i Brasilien og Tyrkiet (og i andre lande). Den pågældende årsberetning indeholdt oplysninger om gruppens konsoliderede resultater, men også detaljerede oplysninger om de individuelle resultater for moderselskabet i Brasilien, som også var en producent af hjul af stål, og mindre detaljerede oplysninger om resultaterne for de to datterselskaber, der drev virksomhed i Tyrkiet. Oplysningerne om datterselskaberne i Tyrkiet var begrænset til nettosalgsindtægter, salgsomkostninger, driftsudgifter, indkomstskat og fortjeneste. De gjorde det således ikke muligt at vurdere relevansen af de omkostninger, der indgår i kategorien driftsudgifter. |
| --- | --- |

(128)

I notatet af 16. april 2019 bemærkede Kommissionen, at finansielle data for undersøgelsesperioden var umiddelbart tilgængelige for en international gruppe, der opererer i Brasilien og Tyrkiet (og i andre lande). Den pågældende årsberetning indeholdt oplysninger om gruppens konsoliderede resultater, men også detaljerede oplysninger om de individuelle resultater for moderselskabet i Brasilien, som også var en producent af hjul af stål, og mindre detaljerede oplysninger om resultaterne for de to datterselskaber, der drev virksomhed i Tyrkiet. Oplysningerne om datterselskaberne i Tyrkiet var begrænset til nettosalgsindtægter, salgsomkostninger, driftsudgifter, indkomstskat og fortjeneste. De gjorde det således ikke muligt at vurdere relevansen af de omkostninger, der indgår i kategorien driftsudgifter.

| (129) | I notatet af 16. april 2019 konstaterede Kommissionen også, at det med rimelighed kunne forventes, at producenten i Sydafrika ville offentliggøre sin årsberetning for undersøgelsesperioden i så god tid, at den kunne anvendes i beregningen. Selv om producenten i Sydafrika tilhørte en international gruppe, kunne Kommissionen potentielt acceptere de konsoliderede finansielle data som værende relevante for producenten i Sydafrika, da den andel af omsætningen, der blev genereret i Sydafrika, ud af gruppens samlede omsætning, ikke var ubetydelig. |
| --- | --- |

(129)

I notatet af 16. april 2019 konstaterede Kommissionen også, at det med rimelighed kunne forventes, at producenten i Sydafrika ville offentliggøre sin årsberetning for undersøgelsesperioden i så god tid, at den kunne anvendes i beregningen. Selv om producenten i Sydafrika tilhørte en international gruppe, kunne Kommissionen potentielt acceptere de konsoliderede finansielle data som værende relevante for producenten i Sydafrika, da den andel af omsætningen, der blev genereret i Sydafrika, ud af gruppens samlede omsætning, ikke var ubetydelig.

| (130) | Uanset ovenstående blev de data, der var tilgængelige for den brasilianske producent, som er omhandlet i betragtning 128, anset for at være de mest fuldstændige data med henblik på at fastlægge de repræsentative SA&G-omkostninger og fortjeneste. |
| --- | --- |

(130)

Uanset ovenstående blev de data, der var tilgængelige for den brasilianske producent, som er omhandlet i betragtning 128, anset for at være de mest fuldstændige data med henblik på at fastlægge de repræsentative SA&G-omkostninger og fortjeneste.

| (131) | I sine bemærkninger til notatet af 16. april 2019 gentog klageren sin præference for Tyrkiet som et repræsentativt land; men modsatte sig ikke Kommissionens konklusion om, at Brasilien kunne anvendes som repræsentativt land. |
| --- | --- |

(131)

I sine bemærkninger til notatet af 16. april 2019 gentog klageren sin præference for Tyrkiet som et repræsentativt land; men modsatte sig ikke Kommissionens konklusion om, at Brasilien kunne anvendes som repræsentativt land.

| (132) | Som følge heraf konkluderede Kommissionen, at Brasilien var et passende repræsentativt land, for så vidt angår fremstillingen af den undersøgte vare og tilgængeligheden og kvaliteten af finansielle data for undersøgelsesperioden, som forklaret i betragtning 128. |
| --- | --- |

(132)

Som følge heraf konkluderede Kommissionen, at Brasilien var et passende repræsentativt land, for så vidt angår fremstillingen af den undersøgte vare og tilgængeligheden og kvaliteten af finansielle data for undersøgelsesperioden, som forklaret i betragtning 128.

| (133) | Efter kontrolbesøgene hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina, hvor Kommissionen fastlagde en endelig liste over råmaterialer og dertil svarende HS-koder eller toldkoder, kunne det bekræftes, at Brasilien fremlagde det mest fuldstændige datasæt for fastsættelsen af ikke-fordrejede priser og referenceværdier med henblik på beregningen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(133)

Efter kontrolbesøgene hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina, hvor Kommissionen fastlagde en endelig liste over råmaterialer og dertil svarende HS-koder eller toldkoder, kunne det bekræftes, at Brasilien fremlagde det mest fuldstændige datasæt for fastsættelsen af ikke-fordrejede priser og referenceværdier med henblik på beregningen af den normale værdi.

3.2.2.4.   Niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse

Niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse

| (134) | Da det blev fastslået, at Brasilien var det mest passende repræsentative land, var der ikke behov for at foretage en vurdering af niveauet for social og miljømæssig beskyttelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, sidste punktum. |
| --- | --- |

(134)

Da det blev fastslået, at Brasilien var det mest passende repræsentative land, var der ikke behov for at foretage en vurdering af niveauet for social og miljømæssig beskyttelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, sidste punktum.

3.2.2.5.   Konklusion

Konklusion

| (135) | På baggrund af ovenstående analyse opfyldte Brasilien alle de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, for at kunne betragtes som et passende repræsentativt land. Brasilien har navnlig en væsentlig produktion af den undersøgte vare og et komplet datasæt til rådighed vedrørende produktionsfaktorer, SA&G-omkostninger og fortjeneste i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(135)

På baggrund af ovenstående analyse opfyldte Brasilien alle de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, for at kunne betragtes som et passende repræsentativt land. Brasilien har navnlig en væsentlig produktion af den undersøgte vare og et komplet datasæt til rådighed vedrørende produktionsfaktorer, SA&G-omkostninger og fortjeneste i undersøgelsesperioden.

3.2.3.   Anvendte kilder til fastsættelse af ikke-fordrejede omkostninger

Anvendte kilder til fastsættelse af ikke-fordrejede omkostninger

| (136) | I sit notat af 6. marts 2019 anførte Kommissionen, at den med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), ville anvende databasen Global Trade Atlas (»GTA«) til at fastsætte de ikke-fordrejede omkostninger for de fleste produktionsfaktorer, ILO's statistikker og nationale statistikker til at fastsætte de ikke-fordrejede arbejdskraftomkostninger og andre kilder, alt afhængigt af det valgte repræsentative land, til at fastsætte de ikke-fordrejede omkostninger til energi (som f.eks. til elektricitet, naturgas og vand). |
| --- | --- |

(136)

I sit notat af 6. marts 2019 anførte Kommissionen, at den med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), ville anvende databasen Global Trade Atlas (»GTA«) til at fastsætte de ikke-fordrejede omkostninger for de fleste produktionsfaktorer, ILO's statistikker og nationale statistikker til at fastsætte de ikke-fordrejede arbejdskraftomkostninger og andre kilder, alt afhængigt af det valgte repræsentative land, til at fastsætte de ikke-fordrejede omkostninger til energi (som f.eks. til elektricitet, naturgas og vand).

| (137) | I sine bemærkninger af 18. marts 2019 fremførte en eksporterende producent, at Brasilien ikke burde anses for at være et passende repræsentativt land på grund af de eksportrestriktioner i Brasilien over for fladvalsede produkter, der er opført i OECD's fortegnelse over eksportrestriktioner over for industrielle råmaterialer (67), som potentielt kan påvirke ikke blot hjemmemarkedsprisen, men også importprisen på disse input. I den forbindelse bemærkede den eksporterende producent navnlig, at varmvalset stål er det vigtigste råmateriale og tegner sig for 40 %-60 % af de samlede produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(137)

I sine bemærkninger af 18. marts 2019 fremførte en eksporterende producent, at Brasilien ikke burde anses for at være et passende repræsentativt land på grund af de eksportrestriktioner i Brasilien over for fladvalsede produkter, der er opført i OECD's fortegnelse over eksportrestriktioner over for industrielle råmaterialer (67), som potentielt kan påvirke ikke blot hjemmemarkedsprisen, men også importprisen på disse input. I den forbindelse bemærkede den eksporterende producent navnlig, at varmvalset stål er det vigtigste råmateriale og tegner sig for 40 %-60 % af de samlede produktionsomkostninger.

67

| (138) | Kommissionen undersøgte forekomsten af eksportrestriktioner i Brasilien og bekræftede i notatet af 16. april 2019, at eksporten af visse flade produkter af stål var omfattet af en eksporttilladelse i henhold til lov nr. 9.112 af 10. oktober 1995 (68) om eksport af følsomme varer og dertil knyttede tjenester. På det tidspunkt bemærkede Kommissionen, at de stikprøveudtagne eksporterende producenter ikke anvendte fladvalsede produkter henhørende under de HS-koder, som var omfattet af eksportrestriktioner i Brasilien, i deres produktion. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen undersøgte forekomsten af eksportrestriktioner i Brasilien og bekræftede i notatet af 16. april 2019, at eksporten af visse flade produkter af stål var omfattet af en eksporttilladelse i henhold til lov nr. 9.112 af 10. oktober 1995 (68) om eksport af følsomme varer og dertil knyttede tjenester. På det tidspunkt bemærkede Kommissionen, at de stikprøveudtagne eksporterende producenter ikke anvendte fladvalsede produkter henhørende under de HS-koder, som var omfattet af eksportrestriktioner i Brasilien, i deres produktion.

68

| (139) | Efter kontrolbesøgene konstaterede Kommissionen imidlertid, at fladvalsede produkter henhørende under én af de HS-koder, som er omfattet af eksportrestriktioner, jf. betragtning 138, nemlig pos. 7228 70 (»profiler«) i HS, faktisk blev anvendt af den eneste undersøgte eksporterende producent i fremstillingen af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(139)

Efter kontrolbesøgene konstaterede Kommissionen imidlertid, at fladvalsede produkter henhørende under én af de HS-koder, som er omfattet af eksportrestriktioner, jf. betragtning 138, nemlig pos. 7228 70 (»profiler«) i HS, faktisk blev anvendt af den eneste undersøgte eksporterende producent i fremstillingen af den pågældende vare.

| (140) | Kommissionen besluttede derfor at erstatte de fordrejede omkostninger til denne bestemte produktionsfaktor med en international referenceværdi i stedet for en importpris i Brasilien. Denne referenceværdi forklares nedenfor i betragtning 158. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen besluttede derfor at erstatte de fordrejede omkostninger til denne bestemte produktionsfaktor med en international referenceværdi i stedet for en importpris i Brasilien. Denne referenceværdi forklares nedenfor i betragtning 158.

| (141) | I sit indlæg af 18. marts 2019 hævdede en eksporterende producent, at hjælpematerialer ikke burde medtages blandt produktionsfaktorerne med henblik på anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), da grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), henviser til råmaterialer og energi og ikke omfatter hjælpematerialer. |
| --- | --- |

(141)

I sit indlæg af 18. marts 2019 hævdede en eksporterende producent, at hjælpematerialer ikke burde medtages blandt produktionsfaktorerne med henblik på anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), da grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), henviser til råmaterialer og energi og ikke omfatter hjælpematerialer.

| (142) | I notatet af 16. april 2019 anførte Kommissionen, at hjælpematerialer er omfattet af anvendelsesområdet for grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), da denne bestemmelse omfatter alle de produktions- og salgsomkostninger, der er nødvendige for beregningen af den normale værdi, uden nogen form for udelukkelse. Derimod præciserer grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), begrebet »væsentlige fordrejninger«, der udløser anvendelsen af bestemmelserne om fastsættelse af den normale værdi i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, men heri nævnes indberettede priser og omkostninger (herunder, men ikke begrænset til, råmaterialer og energi) i denne forskellige kontekst. Kommissionen fandt derfor, at alle produktions- og salgsomkostninger, herunder hjælpematerialer, uanset deres andel af de samlede produktionsomkostninger, skal indberettes af de eksporterende producenter og tages i betragtning ved beregningen af den normale værdi. Derfor afviste Kommissionen denne påstand. |
| --- | --- |

(142)

I notatet af 16. april 2019 anførte Kommissionen, at hjælpematerialer er omfattet af anvendelsesområdet for grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), da denne bestemmelse omfatter alle de produktions- og salgsomkostninger, der er nødvendige for beregningen af den normale værdi, uden nogen form for udelukkelse. Derimod præciserer grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), begrebet »væsentlige fordrejninger«, der udløser anvendelsen af bestemmelserne om fastsættelse af den normale værdi i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, men heri nævnes indberettede priser og omkostninger (herunder, men ikke begrænset til, råmaterialer og energi) i denne forskellige kontekst. Kommissionen fandt derfor, at alle produktions- og salgsomkostninger, herunder hjælpematerialer, uanset deres andel af de samlede produktionsomkostninger, skal indberettes af de eksporterende producenter og tages i betragtning ved beregningen af den normale værdi. Derfor afviste Kommissionen denne påstand.

| (143) | I notatet af 16. april 2019 underrettede Kommissionen på grundlag af beslutningen om at anvende Brasilien som repræsentativt land de interesserede parter om, at den ville anvende GTA til at fastsætte ikke-fordrejede omkostninger til produktionsfaktorer, ILO's statistikker og andre offentligt tilgængelige kilder (69) til at fastsætte ikke-fordrejede arbejdskraftomkostninger og de udvalgte brasilianske leverandørers takster for elektricitet, naturgas og vand til at fastsætte ikke-fordrejede omkostninger for disse energityper. |
| --- | --- |

(143)

I notatet af 16. april 2019 underrettede Kommissionen på grundlag af beslutningen om at anvende Brasilien som repræsentativt land de interesserede parter om, at den ville anvende GTA til at fastsætte ikke-fordrejede omkostninger til produktionsfaktorer, ILO's statistikker og andre offentligt tilgængelige kilder (69) til at fastsætte ikke-fordrejede arbejdskraftomkostninger og de udvalgte brasilianske leverandørers takster for elektricitet, naturgas og vand til at fastsætte ikke-fordrejede omkostninger for disse energityper.

69

| (144) | Kommissionen underrettede også de interesserede parter om, at den med henblik på at fastslå den ikke-fordrejede SA&G-omkostninger og fortjeneste ville anvende de finansielle data for Iochpe Maxion group, navnlig for moderselskabet i Brasilien, som der var tilgængelige, detaljerede data for i gruppens Individual and Consolidated Financial Statements for the Year Ended December 31, 2018 and Independent Auditor’s Report (70). |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen underrettede også de interesserede parter om, at den med henblik på at fastslå den ikke-fordrejede SA&G-omkostninger og fortjeneste ville anvende de finansielle data for Iochpe Maxion group, navnlig for moderselskabet i Brasilien, som der var tilgængelige, detaljerede data for i gruppens Individual and Consolidated Financial Statements for the Year Ended December 31, 2018 and Independent Auditor’s Report (70).

70

| (145) | Efter notatet af 16. april 2019 modtog Kommissionen ingen yderligere bemærkninger vedrørende kilderne til ikke-fordrejede omkostninger og referenceværdier. Derfor blev de kilder, der er oplistet i betragtning 143 og 144, foreløbig bekræftet |
| --- | --- |

(145)

Efter notatet af 16. april 2019 modtog Kommissionen ingen yderligere bemærkninger vedrørende kilderne til ikke-fordrejede omkostninger og referenceværdier. Derfor blev de kilder, der er oplistet i betragtning 143 og 144, foreløbig bekræftet

3.2.4.   Ikke-fordrejede omkostninger og referenceværdier

Ikke-fordrejede omkostninger og referenceværdier

3.2.4.1.   Produktionsfaktorer

Produktionsfaktorer

| (146) | Som allerede nævnt i betragtning 29 forsøgte Kommissionen i notatet af 6. marts 2019 at opstille en foreløbig liste over de produktionsfaktorer og kilder, der skulle anvendes med henblik på alle de produktionsfaktorer som f.eks. materialer, energi og arbejdskraft, som de eksporterende producenter anvendte i produktionen af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(146)

Som allerede nævnt i betragtning 29 forsøgte Kommissionen i notatet af 6. marts 2019 at opstille en foreløbig liste over de produktionsfaktorer og kilder, der skulle anvendes med henblik på alle de produktionsfaktorer som f.eks. materialer, energi og arbejdskraft, som de eksporterende producenter anvendte i produktionen af den pågældende vare.

| (147) | Kommissionen modtog ingen bemærkninger vedrørende listen over produktionsfaktorer efter notatet af 6. marts 2019 eller notatet af 16. april 2019. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen modtog ingen bemærkninger vedrørende listen over produktionsfaktorer efter notatet af 6. marts 2019 eller notatet af 16. april 2019.

| (148) | I notatet af 16. april 2019 opstillede Kommissionen på grundlag af de oplysninger, den havde modtaget fra interesserede parter, en liste over 60 potentielle HS-koder svarende til de produktionsfaktorer, der anvendes i fremstillingen af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(148)

I notatet af 16. april 2019 opstillede Kommissionen på grundlag af de oplysninger, den havde modtaget fra interesserede parter, en liste over 60 potentielle HS-koder svarende til de produktionsfaktorer, der anvendes i fremstillingen af den pågældende vare.

| (149) | Kommissionen opstillede siden en endelig liste over produktionsfaktorer og tilsvarende HS-koder efter kontrolbesøgene hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen opstillede siden en endelig liste over produktionsfaktorer og tilsvarende HS-koder efter kontrolbesøgene hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter.

| (150) | På grundlag af alle de oplysninger, som de interesserede parter har fremlagt, og som er blevet indsamlet i forbindelse med kontrolbesøgene, er følgende produktionsfaktorer og HS-koder, hvor det er relevant, blevet udpeget:

  Tabel 1








  Produktionsfaktor | Kode i den brasilianske toldklassificering | Ikke-fordrejet værdi |
| --- | --- | --- | --- |
| Råmaterialer |
| Varmvalsede flade produkter af stål, ikke dekaperede, af bredde 600 mm og derover og af tykkelse | | |
| — | over 10 mm |

(150)

På grundlag af alle de oplysninger, som de interesserede parter har fremlagt, og som er blevet indsamlet i forbindelse med kontrolbesøgene, er følgende produktionsfaktorer og HS-koder, hvor det er relevant, blevet udpeget:

Tabel 1

Tabel 1

Produktionsfaktor

Kode i den brasilianske toldklassificering

Ikke-fordrejet værdi

Råmaterialer

Råmaterialer

Varmvalsede flade produkter af stål, ikke dekaperede, af bredde 600 mm og derover og af tykkelse

—

over 10 mm

7208 36

4,91 CNY pr. kg

| — | 4,75 mm, men ikke over 10 mm |
| --- | --- |

—

4,75 mm, men ikke over 10 mm

7208 37 00

4,86 CNY pr. kg

| — | 3 mm, men under 4,75 mm |
| --- | --- |

—

3 mm, men under 4,75 mm

7208 38

4,89 CNY pr. kg

| — | under 3 mm |
| --- | --- |

—

under 3 mm

7208 39

4,57 CNY pr. kg

Profilstål

| — | Profiler |
| --- | --- |

—

Profiler

[Ikke relevant]

5,06 CNY pr. kg

Maling

| — | På basis af polyestere |
| --- | --- |

—

På basis af polyestere

3208 10

42,87 CNY pr. kg

| — | På basis af akryl- eller vinylpolymerer |
| --- | --- |

—

På basis af akryl- eller vinylpolymerer

3208 20

42,12 CNY pr. kg

| — | I andre tilfælde |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde

3208 90

54,65 CNY pr. kg

| — | Epoxyharpikser |
| --- | --- |

—

Epoxyharpikser

3907 30

28,70 CNY pr. kg

Svejsetråd

| — | Tråd af kulstofstål |
| --- | --- |

—

Tråd af kulstofstål

7217 30

12,51 CNY pr. kg

| — | Tråd af siliciummanganstål |
| --- | --- |

—

Tråd af siliciummanganstål

7229 20 00

9,73 CNY pr. kg

| — | Tråd af legeret stål, i andre tilfælde |
| --- | --- |

—

Tråd af legeret stål, i andre tilfælde

7229 90 00

21,74 CNY pr. kg

Ventil

8481 30 00

10,30 CNY pr. enhed

Gasser

| — | Propan, i flydende tilstand |
| --- | --- |

—

Propan, i flydende tilstand

2711 12

3,73 CNY pr. kg

| — | Argon |
| --- | --- |

—

Argon

2804 21

Ikke relevant (se betragtning 153 og 154)

| — | Nitrogen |
| --- | --- |

—

Nitrogen

2804 30 00

10,86 CNY pr. m3

3

| — | Oxygen |
| --- | --- |

—

Oxygen

2804 40 00

6,69 CNY pr. m3

3

| — | Kuldioxid |
| --- | --- |

—

Kuldioxid

2811 21 00

24,76 CNY pr. kg

Andre kemikalier

| — | Saltsyre |
| --- | --- |

—

Saltsyre

2806 10

1,68 CNY pr. kg

| — | Kaustisk natron |
| --- | --- |

—

Kaustisk natron

2815 12 00

2,41 CNY pr. kg

| — | Dinatriumkarbonat |
| --- | --- |

—

Dinatriumkarbonat

2836 20

1,45 CNY pr. kg

| — | Mælkesyre |
| --- | --- |

—

Mælkesyre

2918 11 00

21,22 CNY pr. kg

| — | Natriumhydrogenkarbonat |
| --- | --- |

—

Natriumhydrogenkarbonat

3402 19 00

15,03 CNY pr. kg

| — | Tilberedte smøremidler |
| --- | --- |

—

Tilberedte smøremidler

3403 19 00

44,54 CNY pr. kg

| — | Metalbejdser |
| --- | --- |

—

Metalbejdser

3810 10

66,46 CNY pr. kg

| — | Fortyndingsmidler |
| --- | --- |

—

Fortyndingsmidler

3814 00

40,26 CNY pr. kg

| — | Natriumnitrat |
| --- | --- |

—

Natriumnitrat

3815 90

74,48 CNY pr. kg

| — | Polyacrylamid |
| --- | --- |

—

Polyacrylamid

3906 90

17,74 CNY pr. kg

Arbejdskraft

Arbejdskraft

Arbejdskraftomkostninger i fremstillingssektoren

[Ikke relevant]

34,53 CNY i timen

Energi

Energi

Elektricitet

[Ikke relevant]

0,69-1,01 CNY pr. kWt

Naturgas

[Ikke relevant]

3,42-4,03 CNY pr. m3

3

Vand

[Ikke relevant]

181,92 CNY pr. måned eller 35,41-70,67 CNY pr. ton

Træpiller

4401 31 00

0,65 CNY pr. kg

Biprodukt/affald

Biprodukt/affald

Skrot af stål i form af dreje- og fræseaffald, spåner, slibe-, save- og høvle-, stansnings- og klipningsaffald, også i pakker

7204 41 00

1,70 CNY pr. kg

a)   Råmaterialer og skrot

| (151) | Under kontrolbesøgene efterprøvede Kommissionen de anvendte råmaterialer og den stålskrot, der blev genereret ved fremstillingen af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(151)

Under kontrolbesøgene efterprøvede Kommissionen de anvendte råmaterialer og den stålskrot, der blev genereret ved fremstillingen af den pågældende vare.

| (152) | Uden oplysninger om markedet i det repræsentative land baserede Kommissionen sig på importpriserne på alle råmaterialer undtagen profilstål. En importpris i det repræsentative land blev fastsat som et vejet gennemsnit af enhedspriserne på importen fra alle tredjelande undtagen Kina. Kommissionen besluttede at udelukke importen fra Kina til det repræsentative land, eftersom den i betragtning 112 konkluderede, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina på grund af væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Da der ikke foreligger dokumentation for, at de samme fordrejninger ikke ligeledes påvirker produkter bestemt til eksport, fandt Kommissionen, at de samme fordrejninger påvirkede eksportpriserne. Faktisk ser det ud til, at importprisen på mange af de råmaterialer, der eksporteres af Kina til Brasilien, er lavere end på anden import. Efter at have udelukket Kina forblev importen fra andre tredjelande repræsentativ og lå i intervallet fra 40 % til 100 % af de samlede mængder, der blev importeret til Brasilien. |
| --- | --- |

(152)

Uden oplysninger om markedet i det repræsentative land baserede Kommissionen sig på importpriserne på alle råmaterialer undtagen profilstål. En importpris i det repræsentative land blev fastsat som et vejet gennemsnit af enhedspriserne på importen fra alle tredjelande undtagen Kina. Kommissionen besluttede at udelukke importen fra Kina til det repræsentative land, eftersom den i betragtning 112 konkluderede, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina på grund af væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Da der ikke foreligger dokumentation for, at de samme fordrejninger ikke ligeledes påvirker produkter bestemt til eksport, fandt Kommissionen, at de samme fordrejninger påvirkede eksportpriserne. Faktisk ser det ud til, at importprisen på mange af de råmaterialer, der eksporteres af Kina til Brasilien, er lavere end på anden import. Efter at have udelukket Kina forblev importen fra andre tredjelande repræsentativ og lå i intervallet fra 40 % til 100 % af de samlede mængder, der blev importeret til Brasilien.

| (153) | Kommissionen fastslog, at importmængden af argon til Brasilien var ubetydelig, og at referenceværdien derfor ikke kunne anses for at være pålidelig. For så vidt angår stålskrot, fandt Kommissionen, at importprisen i Brasilien var betydelig højere end importprisen på varmvalsede flade produkter af stål og derfor heller ikke blev anset for at være pålidelig. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen fastslog, at importmængden af argon til Brasilien var ubetydelig, og at referenceværdien derfor ikke kunne anses for at være pålidelig. For så vidt angår stålskrot, fandt Kommissionen, at importprisen i Brasilien var betydelig højere end importprisen på varmvalsede flade produkter af stål og derfor heller ikke blev anset for at være pålidelig.

| (154) | Da de faktiske omkostninger til argon, som den samarbejdsvillige eksporterende producent har afholdt, tegnede sig for en ubetydelig andel af de samlede omkostninger til råmaterialer (under 0,005 %) i undersøgelsesperioden og ikke havde nogen indvirkning på beregningerne af dumpingmargenen, uanset hvilken kilde der ville blive benyttet til erstatning, besluttede Kommissionen at medtage disse omkostninger i produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(154)

Da de faktiske omkostninger til argon, som den samarbejdsvillige eksporterende producent har afholdt, tegnede sig for en ubetydelig andel af de samlede omkostninger til råmaterialer (under 0,005 %) i undersøgelsesperioden og ikke havde nogen indvirkning på beregningerne af dumpingmargenen, uanset hvilken kilde der ville blive benyttet til erstatning, besluttede Kommissionen at medtage disse omkostninger i produktionsomkostningerne.

| (155) | Med henblik på at beregne den ikke-fordrejede pris på stålskrot benyttede Kommissionen sig af de brasilianske eksportstatistikker. Ved beregningen af eksportprisen på stålskrot finder bestemmelserne i betragtning 152 tilsvarende anvendelse. Desuden bemærkede Kommissionen, at der ikke var nogen eksport af stålskrot fra Brasilien til Kina. |
| --- | --- |

(155)

Med henblik på at beregne den ikke-fordrejede pris på stålskrot benyttede Kommissionen sig af de brasilianske eksportstatistikker. Ved beregningen af eksportprisen på stålskrot finder bestemmelserne i betragtning 152 tilsvarende anvendelse. Desuden bemærkede Kommissionen, at der ikke var nogen eksport af stålskrot fra Brasilien til Kina.

| (156) | Med henblik på at fastsætte ikke-fordrejede priser på råmaterialer leveret til den eksporterende producents fabrik, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, tilføjede Kommissionen de internationale transport- og forsikringsomkostninger (71), anvendte det repræsentative lands importtold og lagde de indenlandske transportomkostninger til importprisen. De internationale og indenlandske transportomkostninger for alle råmaterialer samt forsikringsomkostningerne blev beregnet ud fra de efterprøvede data fra den samarbejdsvillige eksporterende producent. |
| --- | --- |

(156)

Med henblik på at fastsætte ikke-fordrejede priser på råmaterialer leveret til den eksporterende producents fabrik, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, tilføjede Kommissionen de internationale transport- og forsikringsomkostninger (71), anvendte det repræsentative lands importtold og lagde de indenlandske transportomkostninger til importprisen. De internationale og indenlandske transportomkostninger for alle råmaterialer samt forsikringsomkostningerne blev beregnet ud fra de efterprøvede data fra den samarbejdsvillige eksporterende producent.

71

| (157) | I de tilfælde, hvor eksportprisen (72) blev anvendt til at fastsætte den ikke-fordrejede råmaterialepris, blev der ikke foretaget yderligere justeringer af dataene fra GTA. Kommissionen fandt, at omkostningerne mellem en brasiliansk leverandør og en international havn udgjorde omkostningerne mellem denne leverandør og dens brasilianske kunde. GTA's pris kunne derfor accepteres som pris på et råmateriale som leveret til den eksporterende producents fabrik. |
| --- | --- |

(157)

I de tilfælde, hvor eksportprisen (72) blev anvendt til at fastsætte den ikke-fordrejede råmaterialepris, blev der ikke foretaget yderligere justeringer af dataene fra GTA. Kommissionen fandt, at omkostningerne mellem en brasiliansk leverandør og en international havn udgjorde omkostningerne mellem denne leverandør og dens brasilianske kunde. GTA's pris kunne derfor accepteres som pris på et råmateriale som leveret til den eksporterende producents fabrik.

72

| (158) | Af de grunde, der er angivet i betragtning 137-140, anvendte Kommissionen en international referenceværdi til at fastsætte de ikke-fordrejede omkostninger til profilstål. Den ikke-fordrejede internationale referenceværdi, der er anvendt, er den latinamerikanske pris ab fabrik på konstruktionsprofiler og -bjælker (73). Denne referenceværdi blev anset for at være ikke-fordrejet, fordi den var baseret på et aritmetisk gennemsnit af de transaktionsværdier, der blev identificeret i Brasilien og Mexico, og derfor blev anset for at afspejle de konkurrenceprægede markedsvilkår i dette område. Denne referenceværdi viste priser på mellem 4,55 CNY pr. kg og 5,61 CNY pr. kg i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(158)

Af de grunde, der er angivet i betragtning 137-140, anvendte Kommissionen en international referenceværdi til at fastsætte de ikke-fordrejede omkostninger til profilstål. Den ikke-fordrejede internationale referenceværdi, der er anvendt, er den latinamerikanske pris ab fabrik på konstruktionsprofiler og -bjælker (73). Denne referenceværdi blev anset for at være ikke-fordrejet, fordi den var baseret på et aritmetisk gennemsnit af de transaktionsværdier, der blev identificeret i Brasilien og Mexico, og derfor blev anset for at afspejle de konkurrenceprægede markedsvilkår i dette område. Denne referenceværdi viste priser på mellem 4,55 CNY pr. kg og 5,61 CNY pr. kg i undersøgelsesperioden.

73

| (159) | For visse råmaterialer var den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke i stand til at fastsætte forbrugsmængden i sine fortegnelser. De faktiske omkostninger til disse råmaterialer udgjorde en ubetydelig andel af de samlede faktiske produktionsomkostninger på under 0,5 %. Disse omkostninger blev inkluderet i produktionsomkostningerne som beskrevet i betragtning 169. |
| --- | --- |

(159)

For visse råmaterialer var den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke i stand til at fastsætte forbrugsmængden i sine fortegnelser. De faktiske omkostninger til disse råmaterialer udgjorde en ubetydelig andel af de samlede faktiske produktionsomkostninger på under 0,5 %. Disse omkostninger blev inkluderet i produktionsomkostningerne som beskrevet i betragtning 169.

b)   Arbejdskraft

| (160) | For at fastlægge referenceværdien for arbejdskraftomkostningerne anvendte Kommissionen ILO's statistikker sammen med offentligt tilgængelige oplysninger om yderligere arbejdskraftomkostninger, som en arbejdsgiver i Brasilien har. |
| --- | --- |

(160)

For at fastlægge referenceværdien for arbejdskraftomkostningerne anvendte Kommissionen ILO's statistikker sammen med offentligt tilgængelige oplysninger om yderligere arbejdskraftomkostninger, som en arbejdsgiver i Brasilien har.

| (161) | ILO's statistikker (74) indeholdt data om de gennemsnitlige ugentlige arbejdstimer pr. beskæftiget arbejdstager og månedslønnen for de ansatte i fremstillingsindustrien i undersøgelsesperioden. Ved hjælp af disse data beregnede Kommissionen en timeløn i fremstillingsindustrien, hvortil kom ekstra arbejdskraftrelaterede omkostninger (75) (social sikring og arbejdsløshedsbidrag betalt af arbejdsgiveren). |
| --- | --- |

(161)

ILO's statistikker (74) indeholdt data om de gennemsnitlige ugentlige arbejdstimer pr. beskæftiget arbejdstager og månedslønnen for de ansatte i fremstillingsindustrien i undersøgelsesperioden. Ved hjælp af disse data beregnede Kommissionen en timeløn i fremstillingsindustrien, hvortil kom ekstra arbejdskraftrelaterede omkostninger (75) (social sikring og arbejdsløshedsbidrag betalt af arbejdsgiveren).

74

75

c)   Elektricitet

| (162) | Den elpris, der blev opkrævet af en af de største elleverandører i Brasilien, virksomheden EDP Brasil, var umiddelbart tilgængelig (76). Oplysningerne var detaljerede nok til at identificere prisen på elektricitet og den pris for brug af distributionssystemet (modalidade tarifaria azul), der blev betalt af industrielle brugere. |
| --- | --- |

(162)

Den elpris, der blev opkrævet af en af de største elleverandører i Brasilien, virksomheden EDP Brasil, var umiddelbart tilgængelig (76). Oplysningerne var detaljerede nok til at identificere prisen på elektricitet og den pris for brug af distributionssystemet (modalidade tarifaria azul), der blev betalt af industrielle brugere.

76

| (163) | Det skal bemærkes, at den regulerende myndighed Agência Nacional de Energia Elétrica (77) (»ANEEL«) i Brasilien forpligter elleverandørerne til at forhøje deres takster med en bestemt procentsats for at regulere elforbruget i landet. ANEEL anvender en markering (78) (grøn, gul, rød 1, rød 2) til at signalere, om elprisen skal forblive som foreslået af leverandøren (grøn) eller øges med 0,010 BRL/kWt (gul), 0,030 BRL/kWt (rød 1) eller 0,050 BRL/kWt (rød 2). Markeringerne offentliggøres månedligt af ANEEL og var umiddelbart tilgængelige på EDP Brasil's websted (79) for undersøgelsesperioden. Ved fastsættelsen af de ikke-fordrejede elomkostninger tog Kommissionen hensyn til de markeringer, der blev anvendt i undersøgelsesperioden, og justerede prisen i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(163)

Det skal bemærkes, at den regulerende myndighed Agência Nacional de Energia Elétrica (77) (»ANEEL«) i Brasilien forpligter elleverandørerne til at forhøje deres takster med en bestemt procentsats for at regulere elforbruget i landet. ANEEL anvender en markering (78) (grøn, gul, rød 1, rød 2) til at signalere, om elprisen skal forblive som foreslået af leverandøren (grøn) eller øges med 0,010 BRL/kWt (gul), 0,030 BRL/kWt (rød 1) eller 0,050 BRL/kWt (rød 2). Markeringerne offentliggøres månedligt af ANEEL og var umiddelbart tilgængelige på EDP Brasil's websted (79) for undersøgelsesperioden. Ved fastsættelsen af de ikke-fordrejede elomkostninger tog Kommissionen hensyn til de markeringer, der blev anvendt i undersøgelsesperioden, og justerede prisen i overensstemmelse hermed.

77

78

79

| (164) | De ikke-fordrejede elomkostninger i tabel 1 er angivet som et interval, da der gælder forskellige satser for de enkelte forbrugere afhængigt af deres forbrug. |
| --- | --- |

(164)

De ikke-fordrejede elomkostninger i tabel 1 er angivet som et interval, da der gælder forskellige satser for de enkelte forbrugere afhængigt af deres forbrug.

d)   Naturgas og træpiller

| (165) | De eksporterende producenter anvendte naturgas eller træpiller til at producere varme. Gennemsnitsprisen for naturgas til industrielle brugere i Brasilien i undersøgelsesperioden var umiddelbart tilgængelig i en månedlig publikation fra Ministeriet for minedrift og energi (80). De ikke-fordrejede omkostninger til træpiller blev fastsat på grundlag af importprisen i Brasilien, jf. betragtning 152. |
| --- | --- |

(165)

De eksporterende producenter anvendte naturgas eller træpiller til at producere varme. Gennemsnitsprisen for naturgas til industrielle brugere i Brasilien i undersøgelsesperioden var umiddelbart tilgængelig i en månedlig publikation fra Ministeriet for minedrift og energi (80). De ikke-fordrejede omkostninger til træpiller blev fastsat på grundlag af importprisen i Brasilien, jf. betragtning 152.

80

| (166) | De ikke-fordrejede naturgasomkostninger i tabel 1 er angivet som et interval, da der gælder forskellige satser for de enkelte forbrugere afhængigt af deres forbrug. |
| --- | --- |

(166)

De ikke-fordrejede naturgasomkostninger i tabel 1 er angivet som et interval, da der gælder forskellige satser for de enkelte forbrugere afhængigt af deres forbrug.

e)   Vand

| (167) | Vandtaksten var umiddelbart tilgængelig som opkrævet af virksomheden Sabesp, der er ansvarlig for vandforsyning, spildevandsindsamling og -behandling i staten São Paulo. Oplysningerne indeholdt detaljerede data om de satser (81), der gjaldt for industrielle brugere i 2018 i forskellige delregioner og kommuner i staten São Paulo (82). Kommissionen baserede sin fastlæggelse af ikke-fordrejede omkostninger til indsamling af vand og spildevand på de satser, der gælder for industrikunder i hovedstadsområdet i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(167)

Vandtaksten var umiddelbart tilgængelig som opkrævet af virksomheden Sabesp, der er ansvarlig for vandforsyning, spildevandsindsamling og -behandling i staten São Paulo. Oplysningerne indeholdt detaljerede data om de satser (81), der gjaldt for industrielle brugere i 2018 i forskellige delregioner og kommuner i staten São Paulo (82). Kommissionen baserede sin fastlæggelse af ikke-fordrejede omkostninger til indsamling af vand og spildevand på de satser, der gælder for industrikunder i hovedstadsområdet i undersøgelsesperioden.

81

82

| (168) | De ikke-fordrejede vandomkostninger i tabel 1 er angivet som et interval, da der gælder forskellige satser for de enkelte forbrugere afhængigt af deres forbrug. |
| --- | --- |

(168)

De ikke-fordrejede vandomkostninger i tabel 1 er angivet som et interval, da der gælder forskellige satser for de enkelte forbrugere afhængigt af deres forbrug.

3.2.4.2.   Produktionsomkostninger, SA&G-omkostninger og fortjeneste

Produktionsomkostninger, SA&G-omkostninger og fortjeneste

| (169) | Den samarbejdsvillige eksporterende producents produktionsomkostninger blev forhøjet med omkostningerne til råmaterialer, for hvilke forbrugsmængden ikke kunne identificeres i den eksporterende producents regnskaber, og omkostningerne til argon som forklaret i betragtning 153 og 154, og efterfølgende udtrykt som en andel af de produktionsomkostninger, som den eksporterende producent faktisk havde afholdt. Denne procentsats blev anvendt på de ikke-fordrejede produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(169)

Den samarbejdsvillige eksporterende producents produktionsomkostninger blev forhøjet med omkostningerne til råmaterialer, for hvilke forbrugsmængden ikke kunne identificeres i den eksporterende producents regnskaber, og omkostningerne til argon som forklaret i betragtning 153 og 154, og efterfølgende udtrykt som en andel af de produktionsomkostninger, som den eksporterende producent faktisk havde afholdt. Denne procentsats blev anvendt på de ikke-fordrejede produktionsomkostninger.

| (170) | For så vidt angår SA&G-omkostninger og fortjeneste, anvendte Kommissionen de finansielle data fra det brasiliansk baserede moderselskab til Iochpe Maxion group, da moderselskabet er beliggende i Brasilien og er en producent af den pågældende vare (83), jf. notatet af 16. april 2019. |
| --- | --- |

(170)

For så vidt angår SA&G-omkostninger og fortjeneste, anvendte Kommissionen de finansielle data fra det brasiliansk baserede moderselskab til Iochpe Maxion group, da moderselskabet er beliggende i Brasilien og er en producent af den pågældende vare (83), jf. notatet af 16. april 2019.

83

| (171) | Ved beregningen af SA&G-omkostninger så Kommissionen bort fra posten »andel af datterselskabers overskud (tab)«, da sådanne omkostninger (eller indtægter) ikke var knyttet til den pågældende vare og var specifikke for gruppens internationale struktur. I 2018 modtog moderselskabet en andel af datterselskabernes fortjeneste. Justeringen resulterede i en højere procentdel af SA&G-omkostninger, men en lavere procentdel af fortjeneste. I alt havde den ingen indflydelse på niveauet for SA&G-omkostningerne og fortjenesten samlet set. |
| --- | --- |

(171)

Ved beregningen af SA&G-omkostninger så Kommissionen bort fra posten »andel af datterselskabers overskud (tab)«, da sådanne omkostninger (eller indtægter) ikke var knyttet til den pågældende vare og var specifikke for gruppens internationale struktur. I 2018 modtog moderselskabet en andel af datterselskabernes fortjeneste. Justeringen resulterede i en højere procentdel af SA&G-omkostninger, men en lavere procentdel af fortjeneste. I alt havde den ingen indflydelse på niveauet for SA&G-omkostningerne og fortjenesten samlet set.

3.2.4.3.   Beregning af den normale værdi

Beregning af den normale værdi

| (172) | Kommissionens fastsættelse af den beregnede normale værdi omfattede følgende skridt. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionens fastsættelse af den beregnede normale værdi omfattede følgende skridt.

| (173) | Først fastsatte Kommissionen de ikke-fordrejede produktionsomkostninger. Den anvendte de ikke-fordrejede enhedsomkostninger på den samarbejdsvillige eksporterende producents faktiske forbrug af de enkelte produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

(173)

Først fastsatte Kommissionen de ikke-fordrejede produktionsomkostninger. Den anvendte de ikke-fordrejede enhedsomkostninger på den samarbejdsvillige eksporterende producents faktiske forbrug af de enkelte produktionsfaktorer.

| (174) | Dernæst forhøjede Kommissionen de ikke-fordrejede produktionsomkostninger ved at lægge de i betragtning 169 beskrevne produktionsomkostninger til for at nå frem til de ikke-fordrejede produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(174)

Dernæst forhøjede Kommissionen de ikke-fordrejede produktionsomkostninger ved at lægge de i betragtning 169 beskrevne produktionsomkostninger til for at nå frem til de ikke-fordrejede produktionsomkostninger.

| (175) | Endelig anvendte Kommissionen SA&G-omkostningerne og fortjenesten for Iochpe Maxion group's moderselskab på de produktionsomkostninger, der var fastsat som beskrevet i betragtning 174. |
| --- | --- |

(175)

Endelig anvendte Kommissionen SA&G-omkostningerne og fortjenesten for Iochpe Maxion group's moderselskab på de produktionsomkostninger, der var fastsat som beskrevet i betragtning 174.

| (176) | SA&G-omkostningerne udtrykt som en procentdel af egenprisen og anvendt på de ikke-fordrejede produktionsomkostninger beløb sig til 11,21 %. |
| --- | --- |

(176)

SA&G-omkostningerne udtrykt som en procentdel af egenprisen og anvendt på de ikke-fordrejede produktionsomkostninger beløb sig til 11,21 %.

| (177) | Fortjenesten udtrykt som en procentdel af egenprisen og anvendt på de ikke-fordrejede produktionsomkostninger beløb sig til 5,06 %. |
| --- | --- |

(177)

Fortjenesten udtrykt som en procentdel af egenprisen og anvendt på de ikke-fordrejede produktionsomkostninger beløb sig til 5,06 %.

| (178) | På dette grundlag beregnede Kommissionen den normale værdi pr. varetype ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). Da der kun var én eksporterende producent tilbage i stikprøven, beregnede Kommissionen kun den normale værdi pr. varetype for denne eksporterende producent. |
| --- | --- |

(178)

På dette grundlag beregnede Kommissionen den normale værdi pr. varetype ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). Da der kun var én eksporterende producent tilbage i stikprøven, beregnede Kommissionen kun den normale værdi pr. varetype for denne eksporterende producent.

3.3.   Eksportpris

Eksportpris

| (179) | Den pågældende eksporterende producent eksporterede direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen var derfor den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(179)

Den pågældende eksporterende producent eksporterede direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen var derfor den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.4.   Sammenligning

Sammenligning

| (180) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos den samarbejdsvillige eksporterende producent på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos den samarbejdsvillige eksporterende producent på grundlag af priserne ab fabrik.

| (181) | I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen eksportprisen for forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev ud fra den samarbejdsvillige virksomheds faktiske tal foretaget justeringer for udgifter til håndtering og indenlandsk fragt, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og bankgebyrer. |
| --- | --- |

(181)

I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen eksportprisen for forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev ud fra den samarbejdsvillige virksomheds faktiske tal foretaget justeringer for udgifter til håndtering og indenlandsk fragt, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og bankgebyrer.

3.4.1.   Dumpingmargen

Dumpingmargen

| (182) | For den stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producent sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver enkelt type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(182)

For den stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producent sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver enkelt type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (183) | På dette grundlag fastsættes de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, som følger:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen (%) |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 |

(183)

På dette grundlag fastsættes de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, som følger:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen (%)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

| (184) | Som forklaret i betragtning 18 blev stikprøven nedbragt til kun at omfatte én virksomhed, nemlig Xingmin Group, som følge af manglende samarbejdsvilje hos to eksporterende producenter i stikprøven og udelukkelsen af en anden eksporterende producent på grund af indsnævringen af varedækningen. Det var derfor ikke muligt at fastsætte en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 6. I betragtning af den udbredt manglende samarbejdsvilje blandt virksomhederne i stikprøven og den utilstrækkelige tid til at udtage en ny stikprøve i denne sene fase af sagsforløbet besluttede Kommissionen at anvende de foreliggende faktiske oplysninger vedrørende stikprøven, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 4, og artikel 18. |
| --- | --- |

(184)

Som forklaret i betragtning 18 blev stikprøven nedbragt til kun at omfatte én virksomhed, nemlig Xingmin Group, som følge af manglende samarbejdsvilje hos to eksporterende producenter i stikprøven og udelukkelsen af en anden eksporterende producent på grund af indsnævringen af varedækningen. Det var derfor ikke muligt at fastsætte en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 6. I betragtning af den udbredt manglende samarbejdsvilje blandt virksomhederne i stikprøven og den utilstrækkelige tid til at udtage en ny stikprøve i denne sene fase af sagsforløbet besluttede Kommissionen at anvende de foreliggende faktiske oplysninger vedrørende stikprøven, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 4, og artikel 18.

| (185) | På dette grundlag besluttede Kommissionen undtagelsesvis at fastsætte dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, på samme niveau som for den eneste tilbageværende stikprøveudtagne eksporterende producent. Dette skyldes, at den var af den opfattelse, at den fejlslagne stikprøve også skyldtes udelukkelsen af visse varetyper, hvilket sammen med den deraf følgende udelukkelse af én af de to tilbageværende samarbejdsvillige eksporterende producenter havde en direkte indvirkning på stikprøven. Kommissionen tog også hensyn til, at den tilbageværende stikprøveudtagne virksomhed tegnede sig for omkring 20 % af importen af den pågældende vare og eksporterede en lang række varetyper til Unionen. |
| --- | --- |

(185)

På dette grundlag besluttede Kommissionen undtagelsesvis at fastsætte dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, på samme niveau som for den eneste tilbageværende stikprøveudtagne eksporterende producent. Dette skyldes, at den var af den opfattelse, at den fejlslagne stikprøve også skyldtes udelukkelsen af visse varetyper, hvilket sammen med den deraf følgende udelukkelse af én af de to tilbageværende samarbejdsvillige eksporterende producenter havde en direkte indvirkning på stikprøven. Kommissionen tog også hensyn til, at den tilbageværende stikprøveudtagne virksomhed tegnede sig for omkring 20 % af importen af den pågældende vare og eksporterede en lang række varetyper til Unionen.

| (186) | For alle andre eksporterende producenter besluttede Kommissionen at basere restdumpingmargenen på det niveau, der svarer til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen, som blev konstateret hos den stikprøveudtagne virksomhed for de otte varetyper med de højeste individuelle dumpingmargener. Eksportmængden af disse varetyper udgjorde omkring 29 % af den samlede eksportmængde til Unionen fra den pågældende virksomhed, hvilket anses for at være tilstrækkelig repræsentativt. |
| --- | --- |

(186)

For alle andre eksporterende producenter besluttede Kommissionen at basere restdumpingmargenen på det niveau, der svarer til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen, som blev konstateret hos den stikprøveudtagne virksomhed for de otte varetyper med de højeste individuelle dumpingmargener. Eksportmængden af disse varetyper udgjorde omkring 29 % af den samlede eksportmængde til Unionen fra den pågældende virksomhed, hvilket anses for at være tilstrækkelig repræsentativt.

| (187) | De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen (%) |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 69,4 |
| Alle andre virksomheder | 80,1 |

(187)

De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen (%)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

Andre samarbejdsvillige virksomheder

69,4

Alle andre virksomheder

80,1

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (188) | Samme vare blev fremstillet af 11 EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør »EU-erhvervsgrenen« i den i grundforordningens artikel 4, stk. 1, anvendte betydning. |
| --- | --- |

(188)

Samme vare blev fremstillet af 11 EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør »EU-erhvervsgrenen« i den i grundforordningens artikel 4, stk. 1, anvendte betydning.

| (189) | Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til omkring 35 millioner hjul af stål. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af den efterprøvede spørgeskemabesvarelse fra EUWA, krydstjekket og, hvor det var relevant, ajourført med de efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Som anført i betragtning 8 bestod stikprøven af tre EU-producenter, der tegnede sig for over 35 % af den samlede EU-produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(189)

Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til omkring 35 millioner hjul af stål. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af den efterprøvede spørgeskemabesvarelse fra EUWA, krydstjekket og, hvor det var relevant, ajourført med de efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Som anført i betragtning 8 bestod stikprøven af tre EU-producenter, der tegnede sig for over 35 % af den samlede EU-produktion af samme vare.

4.2.   EU-marked og -forbrug

EU-marked og -forbrug

| (190) | Markedet for hjul af stål omfatter en vifte af varetyper, hovedsagelig afhængigt af hvilke køretøjstyper de er monteret på. Disse varetyper varierer hovedsagelig i størrelse, med mindre størrelser beregnet til personbiler og større diametre beregnet til tunge lastbiler og motorkøretøjer til specielle formål. Disse varetyper klassificeres almindeligvis af erhvervsgrenen i to kategorier: hjul til personbiler (for køretøjer med højst otte siddepladser) og hjul til erhvervskøretøjer (alle andre). Alle disse forskellige typer har samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål og betragtes derfor som én og samme vare i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(190)

Markedet for hjul af stål omfatter en vifte af varetyper, hovedsagelig afhængigt af hvilke køretøjstyper de er monteret på. Disse varetyper varierer hovedsagelig i størrelse, med mindre størrelser beregnet til personbiler og større diametre beregnet til tunge lastbiler og motorkøretøjer til specielle formål. Disse varetyper klassificeres almindeligvis af erhvervsgrenen i to kategorier: hjul til personbiler (for køretøjer med højst otte siddepladser) og hjul til erhvervskøretøjer (alle andre). Alle disse forskellige typer har samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål og betragtes derfor som én og samme vare i forbindelse med denne undersøgelse.

| (191) | Undersøgelsen fastslog, at såvel de kinesiske producenter som EU-producenterne er aktive inden for både hjul til personbiler og hjul til erhvervskøretøjer. Ud fra oplysningerne fra klageren var omkring 45 % af den kinesiske import i UP hjul til personbiler og 55 % hjul til erhvervskøretøjer. I Unionen udgør omkring 65 % af salget hjul til personbiler og 35 % hjul til erhvervskøretøjer. |
| --- | --- |

(191)

Undersøgelsen fastslog, at såvel de kinesiske producenter som EU-producenterne er aktive inden for både hjul til personbiler og hjul til erhvervskøretøjer. Ud fra oplysningerne fra klageren var omkring 45 % af den kinesiske import i UP hjul til personbiler og 55 % hjul til erhvervskøretøjer. I Unionen udgør omkring 65 % af salget hjul til personbiler og 35 % hjul til erhvervskøretøjer.

| (192) | Hjul af stål sælges i Unionen via to hoveddistributionskanaler: enten direkte til bilproducenter (Original Equipment Manufacturer (OEM)) eller til uafhængige virksomheder, der udvikler og varemærker hjul af stål, som efterfølgende sælges til grossister eller detailhandlere. Selv om bilproducenter kræver temmelig strenge specifikationer, har alle hjul de samme/lignende egenskaber uafhængigt af deres distributionskanal, og i sidste ende udgør alle typer hjul af stål én enkelt homogen type. Vigtigst af alt er der klare forbindelser mellem de to distributionskanaler, da priserne på en distributionskanal kan udøve pres på den anden. |
| --- | --- |

(192)

Hjul af stål sælges i Unionen via to hoveddistributionskanaler: enten direkte til bilproducenter (Original Equipment Manufacturer (OEM)) eller til uafhængige virksomheder, der udvikler og varemærker hjul af stål, som efterfølgende sælges til grossister eller detailhandlere. Selv om bilproducenter kræver temmelig strenge specifikationer, har alle hjul de samme/lignende egenskaber uafhængigt af deres distributionskanal, og i sidste ende udgør alle typer hjul af stål én enkelt homogen type. Vigtigst af alt er der klare forbindelser mellem de to distributionskanaler, da priserne på en distributionskanal kan udøve pres på den anden.

| (193) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet plus import fra alle tredjelande. |
| --- | --- |

(193)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet plus import fra alle tredjelande.

| (194) | EU-forbruget udviklede sig som følger:

  Tabel 2


  EU-forbruget | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug
  (tusind enheder) | 38 554 | 38 523 | 40 161 | 39 387 |
| Indeks | 100 | 100 | 104 | 102 |
| Kilde: EUWA, stikprøveudtagne producenter |

(194)

EU-forbruget udviklede sig som følger:

Tabel 2

Tabel 2

EU-forbruget

EU-forbruget

2015

2016

2017

UP

Samlet EU-forbrug

(tusind enheder)

38 554

38 523

40 161

39 387

Indeks

Indeks

100

100

100

100

104

104

102

102

Kilde: EUWA, stikprøveudtagne producenter

Kilde

| (195) | I den betragtede periode steg EU-forbruget med 2 %. |
| --- | --- |

(195)

I den betragtede periode steg EU-forbruget med 2 %.

4.3.   Import fra det pågældende land

Import fra det pågældende land

| (196) | KN-kode ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 og ex 8716 90 90 omfatter en bredere vifte af produkter end hjul af stål. Desuden er den eneste tilgængelige måleenhed i Eurostat vægt, som ikke nødvendigvis giver mulighed for en tilstrækkelig sammenlignelighed af data mellem de forskellige importkilder i betragtning af de forskellige typer hjul af stål med en bred vifte af diametre af forskellig vægt og det potentielt forskellige varesortiment (hjul til personbiler og hjul til erhvervskøretøjer). EUWA rejste dette spørgsmål i sin klage og fremlagde ud over tallene i klagen deres egne beregninger af importmængderne fra Kina, Tyrkiet og andre lande, som Kommissionen efterprøvede. På dette grundlag underrettede Kommissionen de interesserede parter og gav dem mulighed for at fremsætte bemærkninger til de forskellige datakilder, herunder den beregning af importmængder, som EUWA foretog i forbindelse med undersøgelsen, samt importmængder og -priser baseret på data fra Eurostat. Ingen af parterne modsatte sig disse beregninger af importmængderne, som derfor blev anset for at være den bedste kilde til tilgængelige oplysninger. Selv om EUWA gav udtryk for tvivl med hensyn til det prisniveau, som Eurostat havde angivet, baserede Kommissionen sig i mangel af andre tilgængelige informationskilder på data fra Eurostat for i det mindste at fastslå prisudviklingen. Kommissionen anvendte imidlertid de priser, den modtog fra de stikprøveudtagne parter, til at sammenligne prisniveauerne med henblik på at fastsætte prisunderbuddet og skadesmargenen. |
| --- | --- |

(196)

KN-kode ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 og ex 8716 90 90 omfatter en bredere vifte af produkter end hjul af stål. Desuden er den eneste tilgængelige måleenhed i Eurostat vægt, som ikke nødvendigvis giver mulighed for en tilstrækkelig sammenlignelighed af data mellem de forskellige importkilder i betragtning af de forskellige typer hjul af stål med en bred vifte af diametre af forskellig vægt og det potentielt forskellige varesortiment (hjul til personbiler og hjul til erhvervskøretøjer). EUWA rejste dette spørgsmål i sin klage og fremlagde ud over tallene i klagen deres egne beregninger af importmængderne fra Kina, Tyrkiet og andre lande, som Kommissionen efterprøvede. På dette grundlag underrettede Kommissionen de interesserede parter og gav dem mulighed for at fremsætte bemærkninger til de forskellige datakilder, herunder den beregning af importmængder, som EUWA foretog i forbindelse med undersøgelsen, samt importmængder og -priser baseret på data fra Eurostat. Ingen af parterne modsatte sig disse beregninger af importmængderne, som derfor blev anset for at være den bedste kilde til tilgængelige oplysninger. Selv om EUWA gav udtryk for tvivl med hensyn til det prisniveau, som Eurostat havde angivet, baserede Kommissionen sig i mangel af andre tilgængelige informationskilder på data fra Eurostat for i det mindste at fastslå prisudviklingen. Kommissionen anvendte imidlertid de priser, den modtog fra de stikprøveudtagne parter, til at sammenligne prisniveauerne med henblik på at fastsætte prisunderbuddet og skadesmargenen.

4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra Kina

Mængde og markedsandel for importen fra Kina

| (197) | Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængden med EU-forbruget. |
| --- | --- |

(197)

Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængden med EU-forbruget.

| (198) | Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

  Tabel 3


  Importmængde og markedsandel | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Kina
  (tusind enheder) | 1 007 | 1 257 | 1 963 | 2 093 |
| Indeks | 100 | 125 | 195 | 208 |
| Markedsandel | 2,6 % | 3,3 % | 4,9 % | 5,3 % |
| Indeks | 100 | 125 | 187 | 204 |
| Kilde: EUWA |

(198)

Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

Tabel 3

Tabel 3

Importmængde og markedsandel

Importmængde og markedsandel

2015

2016

2017

UP

Importmængde fra Kina

(tusind enheder)

1 007

1 257

1 963

2 093

Indeks

Indeks

100

100

125

125

195

195

208

208

Markedsandel

2,6 %

3,3 %

4,9 %

5,3 %

Indeks

Indeks

100

100

125

125

187

187

204

204

Kilde: EUWA

| (199) | Importen fra Kina og dens markedsandel fordobledes i den betragtede periode. Importen steg fra omkring 1 million til 2 millioner enheder, svarende til en stigning i markedsandel på mellem 2,6 % til 5,3 % i undersøgelsesperioden. Importen fra Kina udgjorde omkring 25 % af den samlede import i UP. Det skal bemærkes, at den kinesiske import ud fra de tilgængelige data både omfattede hjul til personbiler og hjul til erhvervskøretøjer, og at den voksede for begge typer, men at stigningen var meget mere markant for hjul til personbiler. |
| --- | --- |

(199)

Importen fra Kina og dens markedsandel fordobledes i den betragtede periode. Importen steg fra omkring 1 million til 2 millioner enheder, svarende til en stigning i markedsandel på mellem 2,6 % til 5,3 % i undersøgelsesperioden. Importen fra Kina udgjorde omkring 25 % af den samlede import i UP. Det skal bemærkes, at den kinesiske import ud fra de tilgængelige data både omfattede hjul til personbiler og hjul til erhvervskøretøjer, og at den voksede for begge typer, men at stigningen var meget mere markant for hjul til personbiler.

4.3.2.   Priser på importen fra Kina og prisunderbud

Priser på importen fra Kina og prisunderbud

| (200) | Som forklaret ovenfor i betragtning 196 fastslog Kommissionen udviklingen i importpriserne ud fra Eurostats data som meddelt parterne af Kommissionen i løbet af undersøgelsen. Det skal erindres, at selv om Eurostats data ikke gav et nøjagtigt billede af det absolutte importniveau — og dermed af enhedspriserne — var dette imidlertid den eneste tilgængelige informationskilde til i det mindste at fastlægge prisudviklingen. Nedenstående data blev derfor taget i betragtning i denne sammenhæng og blev derfor ikke anvendt til at sammenligne prisniveauer. |
| --- | --- |

(200)

Som forklaret ovenfor i betragtning 196 fastslog Kommissionen udviklingen i importpriserne ud fra Eurostats data som meddelt parterne af Kommissionen i løbet af undersøgelsen. Det skal erindres, at selv om Eurostats data ikke gav et nøjagtigt billede af det absolutte importniveau — og dermed af enhedspriserne — var dette imidlertid den eneste tilgængelige informationskilde til i det mindste at fastlægge prisudviklingen. Nedenstående data blev derfor taget i betragtning i denne sammenhæng og blev derfor ikke anvendt til at sammenligne prisniveauer.

| (201) | Priserne på importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

  Tabel 4


  Importpriser (EUR pr. kg) | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 2,04 | 1,90 | 1,85 | 1,90 |
| Indeks | 100 | 93 | 91 | 93 |
| Kilde: Eurostat |

(201)

Priserne på importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Importpriser (EUR pr. kg)

Importpriser (EUR pr. kg)

2015

2016

2017

UP

Kina

2,04

1,90

1,85

1,90

Indeks

Indeks

100

100

93

93

91

91

93

93

Kilde: Eurostat

Kilde

| (202) | Importpriserne fra Kina faldt gennemsnitligt med 7 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(202)

Importpriserne fra Kina faldt gennemsnitligt med 7 % i den betragtede periode.

| (203) | Kommissionen fastsatte også prisunderbuddet i UP ved at sammenligne:






  — | de vejede gennemsnitspriser pr. varetype for importen fra de stikprøveudtagne samarbejdsvillige kinesiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet (84) som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt) med passende justeringer for told og omkostninger efter importen og |
| --- | --- | --- |

(203)

Kommissionen fastsatte også prisunderbuddet i UP ved at sammenligne:

—

de vejede gennemsnitspriser pr. varetype for importen fra de stikprøveudtagne samarbejdsvillige kinesiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet (84) som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt) med passende justeringer for told og omkostninger efter importen og

84

| — | de tilsvarende vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau. |
| --- | --- |

—

de tilsvarende vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau.

| (204) | Prissammenligningen blev foretaget for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled — med passende justeringer, hvor det var nødvendigt — og fratrukket rabatter og nedslag. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af de stikprøveudtagne EU-producenters omsætning i undersøgelsesperioden. Det viste et betydeligt underbud på mellem 8,7 % og 42,6 %, hvilket resulterede i en vejet gennemsnitlig margen på 26,2 % for den samarbejdsvillige eksportør. |
| --- | --- |

(204)

Prissammenligningen blev foretaget for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled — med passende justeringer, hvor det var nødvendigt — og fratrukket rabatter og nedslag. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af de stikprøveudtagne EU-producenters omsætning i undersøgelsesperioden. Det viste et betydeligt underbud på mellem 8,7 % og 42,6 %, hvilket resulterede i en vejet gennemsnitlig margen på 26,2 % for den samarbejdsvillige eksportør.

4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.4.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (205) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningen af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(205)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningen af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (206) | Der blev anvendt stikprøveudtagning med henblik på at konstatere, hvilken skade der eventuelt var blevet forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 8. |
| --- | --- |

(206)

Der blev anvendt stikprøveudtagning med henblik på at konstatere, hvilken skade der eventuelt var blevet forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 8.

| (207) | Med henblik på konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra dataene i den efterprøvede spørgeskemabesvarelse fra EUWA. Disse data vedrørte alle EU-producenter, men blev ajourført, hvor det var nødvendigt, efter kontrolbesøgene hos de stikprøveudtagne EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra dataene i de efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(207)

Med henblik på konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra dataene i den efterprøvede spørgeskemabesvarelse fra EUWA. Disse data vedrørte alle EU-producenter, men blev ajourført, hvor det var nødvendigt, efter kontrolbesøgene hos de stikprøveudtagne EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra dataene i de efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (208) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse. |
| --- | --- |

(208)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse.

| (209) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(209)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (210) | Unionens samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 5


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde
  (tusind enheder) | 36 399 | 35 252 | 36 860 | 34 999 |
| Indeks | 100 | 97 | 101 | 96 |
| Produktionskapacitet
  (tusind enheder) | 52 050 | 52 226 | 52 744 | 52 289 |
| Indeks | 100 | 100 | 101 | 100 |
| Kapacitetsudnyttelse | 69,9 % | 67,5 % | 69,9 % | 66,9 % |
| Indeks | 100 | 97 | 100 | 96 |
| Kilde: EUWA, stikprøveudtagne producenter |

(210)

Unionens samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2015

2016

2017

UP

Produktionsmængde

(tusind enheder)

36 399

35 252

36 860

34 999

Indeks

Indeks

100

100

97

97

101

101

96

96

Produktionskapacitet

(tusind enheder)

52 050

52 226

52 744

52 289

Indeks

Indeks

100

100

100

100

101

101

100

100

Kapacitetsudnyttelse

69,9 %

67,5 %

69,9 %

66,9 %

Indeks

Indeks

100

100

97

97

100

100

96

96

Kilde: EUWA, stikprøveudtagne producenter

Kilde

| (211) | EU-erhvervsgrenens samlede produktion svingede, men faldt med 4 % i den betragtede periode. Da produktionskapaciteten blev holdt på næsten samme niveau i hele den betragtede periode, faldt kapacitetsudnyttelsen fra 69,9 % til 66,9 %. |
| --- | --- |

(211)

EU-erhvervsgrenens samlede produktion svingede, men faldt med 4 % i den betragtede periode. Da produktionskapaciteten blev holdt på næsten samme niveau i hele den betragtede periode, faldt kapacitetsudnyttelsen fra 69,9 % til 66,9 %.

4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

| (212) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 6


  Salgsmængde og markedsandel | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet salgsmængde på EU-markedet (tusind enheder) | 32 731 | 32 299 | 32 581 | 31 451 |
| Indeks | 100 | 99 | 100 | 96 |
| Markedsandel | 84,9 % | 83,8 % | 81,1 % | 79,8 % |
| Indeks | 100 | 99 | 96 | 94 |
| Kilde: EUWA, stikprøveudtagne producenter |

(212)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 6

Tabel 6

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2015

2016

2017

UP

Samlet salgsmængde på EU-markedet (tusind enheder)

32 731

32 299

32 581

31 451

Indeks

Indeks

100

100

99

99

100

100

96

96

Markedsandel

84,9 %

83,8 %

81,1 %

79,8 %

Indeks

Indeks

100

100

99

99

96

96

94

94

Kilde: EUWA, stikprøveudtagne producenter

Kilde

| (213) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 4 % i den betragtede periode, mens importen fra Kina fordobledes. Derfor faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 6 % (fra 84,9 % til 79,8 %) i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(213)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 4 % i den betragtede periode, mens importen fra Kina fordobledes. Derfor faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 6 % (fra 84,9 % til 79,8 %) i den betragtede periode.

4.4.2.3.   Vækst

Vækst

| (214) | Ovenstående tal for produktion, salg, mængde og markedsandel viser, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at vokse hverken i absolutte tal eller i forhold til forbruget i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(214)

Ovenstående tal for produktion, salg, mængde og markedsandel viser, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at vokse hverken i absolutte tal eller i forhold til forbruget i den betragtede periode.

4.4.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

| (215) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Beskæftigelse og produktivitet | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 2 970 | 2 949 | 2 947 | 2 985 |
| Indeks | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Produktivitet (tusind enheder pr. ansat) | 12,3 | 12,0 | 12,4 | 11,6 |
| Indeks | 100 | 98 | 102 | 95 |
| Kilde: EUWA, stikprøveudtagne producenter |

(215)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2015

2016

2017

UP

Antal ansatte

2 970

2 949

2 947

2 985

Indeks

Indeks

100

100

99

99

99

99

100

100

Produktivitet (tusind enheder pr. ansat)

12,3

12,0

12,4

11,6

Indeks

Indeks

100

100

98

98

102

102

95

95

Kilde: EUWA, stikprøveudtagne producenter

Kilde

| (216) | I den betragtede periode forblev beskæftigelsen i Unionen stabil. Væksten i forbruget modsvaredes faktisk ikke af en lignende vækst i beskæftigelsen, da salgs- og produktionsmængden faldt. Mens produktionen faldt med 4 %, faldt EU-erhvervsgrenens produktivitet med 5 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(216)

I den betragtede periode forblev beskæftigelsen i Unionen stabil. Væksten i forbruget modsvaredes faktisk ikke af en lignende vækst i beskæftigelsen, da salgs- og produktionsmængden faldt. Mens produktionen faldt med 4 %, faldt EU-erhvervsgrenens produktivitet med 5 % i den betragtede periode.

4.4.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (217) | Dumpingmargenerne lå alle væsentligt over minimalniveauet. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var væsentlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra Kina. |
| --- | --- |

(217)

Dumpingmargenerne lå alle væsentligt over minimalniveauet. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var væsentlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra Kina.

| (218) | Dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare. Der forelå derfor ingen data, der kunne bruges til at vurdere virkningerne af mulig tidligere dumping. |
| --- | --- |

(218)

Dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare. Der forelå derfor ingen data, der kunne bruges til at vurdere virkningerne af mulig tidligere dumping.

4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

4.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (219) | De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Gennemsnitlige salgspriser i Unionen (EUR) | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris ab fabrik i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder | 15,3 | 15,8 | 18,0 | 18,4 |
| Indeks | 100 | 104 | 118 | 121 |
| Enhedsproduktionsomkostninger | 14,4 | 14,3 | 17,1 | 18,5 |
| Indeks | 100 | 99 | 118 | 128 |
| Kilde: Stikprøveudtagne producenter |

(219)

De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Gennemsnitlige salgspriser i Unionen (EUR)

Gennemsnitlige salgspriser i Unionen (EUR)

2015

2016

2017

UP

Gennemsnitlig enhedssalgspris ab fabrik i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder

15,3

15,8

18,0

18,4

Indeks

Indeks

100

100

104

104

118

118

121

121

Enhedsproduktionsomkostninger

14,4

14,3

17,1

18,5

Indeks

Indeks

100

100

99

99

118

118

128

128

Kilde: Stikprøveudtagne producenter

Kilde

| (220) | EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger voksede med 28 % i den betragtede periode, navnlig som følge af en voldsom vækst i omkostningerne til varmvalsede flade stålprodukter, der er et vigtigt råmateriale, hvorimod EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen kun voksede med 21 % i UP. Dette viser det alvorlige pristryk, som skyldes den stærkt stigende import af den pågældende vare. Som det vil blive forklaret nedenfor i afsnit 4.4.3.4. havde dette en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle situation, som blev tabsgivende i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(220)

EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger voksede med 28 % i den betragtede periode, navnlig som følge af en voldsom vækst i omkostningerne til varmvalsede flade stålprodukter, der er et vigtigt råmateriale, hvorimod EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen kun voksede med 21 % i UP. Dette viser det alvorlige pristryk, som skyldes den stærkt stigende import af den pågældende vare. Som det vil blive forklaret nedenfor i afsnit 4.4.3.4. havde dette en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle situation, som blev tabsgivende i undersøgelsesperioden.

4.4.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

Arbejdskraftomkostninger

| (221) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 9


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 51 975 | 48 466 | 51 577 | 53 484 |
| Indeks | 100 | 93 | 99 | 103 |
| Kilde: Stikprøveudtagne producenter |

(221)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 9

Tabel 9

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

2015

2016

2017

UP

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

51 975

48 466

51 577

53 484

Indeks

Indeks

100

100

93

93

99

99

103

103

Kilde: Stikprøveudtagne producenter

Kilde

| (222) | Mellem 2015 og undersøgelsesperioden steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat for de stikprøveudtagne EU-producenter en smule, med 3 %. Arbejdskraftomkostningerne voksede især i 2017 på grund af en retlig ændring i én af de stikprøveudtagne producenters medlemsstat. |
| --- | --- |

(222)

Mellem 2015 og undersøgelsesperioden steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat for de stikprøveudtagne EU-producenter en smule, med 3 %. Arbejdskraftomkostningerne voksede især i 2017 på grund af en retlig ændring i én af de stikprøveudtagne producenters medlemsstat.

4.4.3.3.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (223) | EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Lagerbeholdninger | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (tusind enheder) | 2 327 | 1 845 | 2 155 | 1 631 |
| Indeks | 100 | 79 | 93 | 70 |
| Slutlagre i procent af produktionen | 6,4 % | 5,2 % | 5,8 % | 4,7 % |
| Indeks | 100 | 82 | 91 | 73 |
| Kilde: EUWA, stikprøveudtagne producenter |

(223)

EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2015

2016

2017

UP

Slutlagre (tusind enheder)

2 327

1 845

2 155

1 631

Indeks

Indeks

100

100

79

79

93

93

70

70

Slutlagre i procent af produktionen

6,4 %

5,2 %

5,8 %

4,7 %

Indeks

Indeks

100

100

82

82

91

91

73

73

Kilde: EUWA, stikprøveudtagne producenter

Kilde

| (224) | Lagerbeholdninger kan ikke betragtes som en relevant skadesindikator, da produktionen af hjul af stål i vidt omfang finder sted efter ordre; lagerbeholdninger på et bestemt tidspunkt er især et resultat af varer, der er solgt, men endnu ikke leveret. Derfor er udviklingen i lagerbeholdningerne kun angivet til orientering. |
| --- | --- |

(224)

Lagerbeholdninger kan ikke betragtes som en relevant skadesindikator, da produktionen af hjul af stål i vidt omfang finder sted efter ordre; lagerbeholdninger på et bestemt tidspunkt er især et resultat af varer, der er solgt, men endnu ikke leveret. Derfor er udviklingen i lagerbeholdningerne kun angivet til orientering.

| (225) | Slutlagrene faldt samlet med 30 % i den betragtede periode. Slutlagrene udtrykt i procent af produktionen faldt en smule, fra 6,4 % i 2015 til 4,7 % i undersøgelsesperioden, dvs. med 27 %. |
| --- | --- |

(225)

Slutlagrene faldt samlet med 30 % i den betragtede periode. Slutlagrene udtrykt i procent af produktionen faldt en smule, fra 6,4 % i 2015 til 4,7 % i undersøgelsesperioden, dvs. med 27 %.

4.4.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (226) | Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 2,3 % | 7,1 % | 3,5 % | -1,1 % |
| Indeks | 100 | 309 | 153 | -49 |
| Likviditet (EUR) | 7,9 % | 11,9 % | 4,3 % | 6,1 % |
| Indeks | 100 | 151 | 54 | 78 |
| Investeringer (000 EUR) | 7 326 | 6 830 | 9 990 | 13 713 |
| Indeks | 100 | 93 | 136 | 187 |
| Investeringsafkast | 16,1 % | 48,6 % | 24,7 % | -5,5 % |
| Indeks | 100 | 301 | 153 | -34 |
| Kilde: Stikprøveudtagne producenter |

(226)

Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2015

2016

2017

UP

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

2,3 %

7,1 %

3,5 %

-1,1 %

Indeks

Indeks

100

100

309

309

153

153

-49

-49

Likviditet (EUR)

7,9 %

11,9 %

4,3 %

6,1 %

Indeks

Indeks

100

100

151

151

54

54

78

78

Investeringer (000 EUR)

7 326

6 830

9 990

13 713

Indeks

Indeks

100

100

93

93

136

136

187

187

Investeringsafkast

16,1 %

48,6 %

24,7 %

-5,5 %

Indeks

Indeks

100

100

301

301

153

153

-34

-34

Kilde: Stikprøveudtagne producenter

Kilde

| (227) | Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Rentabiliteten var svingende i den betragtede periode, men fulgte generelt en faldende tendens fra 2016 og blev negativ i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(227)

Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Rentabiliteten var svingende i den betragtede periode, men fulgte generelt en faldende tendens fra 2016 og blev negativ i undersøgelsesperioden.

| (228) | Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Nettolikviditeten udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode, selv om forværringen, navnlig i slutningen af UP, var mindre markant end udviklingen i rentabiliteten. |
| --- | --- |

(228)

Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Nettolikviditeten udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode, selv om forværringen, navnlig i slutningen af UP, var mindre markant end udviklingen i rentabiliteten.

| (229) | Investeringerne voksede med 87 % i den betragtede periode. Næsten halvdelen af investeringerne vedrørte vedligeholdelse af produktionslinjen. Der var imidlertid også betydelige investeringer i ny kapacitet i overensstemmelse med en forventet stigning i efterspørgslen i de følgende år efter hjul med større diameter, hvilket kræver ekstra maskin- og malekapacitet. |
| --- | --- |

(229)

Investeringerne voksede med 87 % i den betragtede periode. Næsten halvdelen af investeringerne vedrørte vedligeholdelse af produktionslinjen. Der var imidlertid også betydelige investeringer i ny kapacitet i overensstemmelse med en forventet stigning i efterspørgslen i de følgende år efter hjul med større diameter, hvilket kræver ekstra maskin- og malekapacitet.

| (230) | Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det udviklede sig negativt i den betragtede periode til trods for en stigning i de samlede investeringer i 2016, hvilket afspejler den tidligere beskrevne udvikling i rentabiliteten og likviditeten. |
| --- | --- |

(230)

Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det udviklede sig negativt i den betragtede periode til trods for en stigning i de samlede investeringer i 2016, hvilket afspejler den tidligere beskrevne udvikling i rentabiliteten og likviditeten.

4.4.4.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (231) | I den betragtede periode steg salgspriserne med 21 %, hvilket ikke var tilstrækkeligt til at dække stigningen i produktionsomkostningerne (28 %) i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens fortjenstniveau på 2,3 % i 2015 blev til et tab i undersøgelsesperioden på −1,1 %. Denne tendens resulterede i lignende fald i likviditeten (−22 %) og investeringsafkastet (−134 %). |
| --- | --- |

(231)

I den betragtede periode steg salgspriserne med 21 %, hvilket ikke var tilstrækkeligt til at dække stigningen i produktionsomkostningerne (28 %) i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens fortjenstniveau på 2,3 % i 2015 blev til et tab i undersøgelsesperioden på −1,1 %. Denne tendens resulterede i lignende fald i likviditeten (−22 %) og investeringsafkastet (−134 %).

| (232) | I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 4 %, salgsmængden faldt også med 4 %, og markedsandelen gik fra 84,9 % til 79,8 %, mens forbruget steg med 2 %. Det skal bemærkes, at Kina i samme periode formåede at fordoble sin markedsandel. Denne udvikling har bragt EU-erhvervsgrenen i en sårbar situation. |
| --- | --- |

(232)

I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 4 %, salgsmængden faldt også med 4 %, og markedsandelen gik fra 84,9 % til 79,8 %, mens forbruget steg med 2 %. Det skal bemærkes, at Kina i samme periode formåede at fordoble sin markedsandel. Denne udvikling har bragt EU-erhvervsgrenen i en sårbar situation.

| (233) | Meget få af de undersøgte indikatorer viste en positiv udvikling i den betragtede periode. Investeringerne voksede med 87 %, men disse investeringer vedrører hovedsagelig udskiftninger og opgraderinger af maskiner. Lagerbeholdningerne faldt også i hele den betragtede periode, men da de fleste varer fremstilles efter ordre, kan nedgangen i lagerbeholdningerne ikke betragtes som en positiv udvikling i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(233)

Meget få af de undersøgte indikatorer viste en positiv udvikling i den betragtede periode. Investeringerne voksede med 87 %, men disse investeringer vedrører hovedsagelig udskiftninger og opgraderinger af maskiner. Lagerbeholdningerne faldt også i hele den betragtede periode, men da de fleste varer fremstilles efter ordre, kan nedgangen i lagerbeholdningerne ikke betragtes som en positiv udvikling i dette tilfælde.

| (234) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(234)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (235) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, hvorvidt dumpingimporten fra Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede, at en mulig skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er importen fra tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og udviklingen i råmaterialepriserne. |
| --- | --- |

(235)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, hvorvidt dumpingimporten fra Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede, at en mulig skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er importen fra tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og udviklingen i råmaterialepriserne.

5.1.   Dumpingimportens virkninger

Dumpingimportens virkninger

| (236) | Importen fra Kina voksede med 108 % i den betragtede periode og fordoblede også sin markedsandel. Stigningen i markedsandelen for dumpingimporten fra Kina tegnede sig for størstedelen af EU-erhvervsgrenens fald i markedsandel. Desuden faldt priserne på importen fra Kina i gennemsnit med 7 %, og ud fra de bedste tilgængelige oplysninger underbød de EU-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden med 26,2 % i gennemsnit. De lave priser på importen fra Kina udøvede også et betydeligt pristryk i undersøgelsesperioden, hvilket førte til, at EU-erhvervsgrenen led tab, da den ikke var i stand til at forhøje sine priser til et niveau over produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(236)

Importen fra Kina voksede med 108 % i den betragtede periode og fordoblede også sin markedsandel. Stigningen i markedsandelen for dumpingimporten fra Kina tegnede sig for størstedelen af EU-erhvervsgrenens fald i markedsandel. Desuden faldt priserne på importen fra Kina i gennemsnit med 7 %, og ud fra de bedste tilgængelige oplysninger underbød de EU-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden med 26,2 % i gennemsnit. De lave priser på importen fra Kina udøvede også et betydeligt pristryk i undersøgelsesperioden, hvilket førte til, at EU-erhvervsgrenen led tab, da den ikke var i stand til at forhøje sine priser til et niveau over produktionsomkostningerne.

| (237) | Analysen af skadesindikatorerne i betragtning 186-211 viser, at EU-erhvervsgrenens økonomiske situation er blevet forværret, hvilket falder sammen med en stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser. EU-erhvervsgrenen mistede markedsandele til billigere dumpingimport fra Kina, og visse stikprøveudtagne EU-producenter bekræftede også, at bilfabrikanter — som allerede fastslået i forbindelse med undersøgelsen af aluminiumshjul (85) — stadig anvender kinesiske tilbud som referenceværdi for at trykke priserne. Dette har udøvet et betydeligt pres på Unionens priser, fordi omkostningsstigningerne ikke kunne overvæltes. Det er stigningen i importen og de konstaterede meget lave priser, som er de vigtigste faktorer, der skal tages i betragtning i denne sag. Pristrykket fra dumpingimporten fra Kina forårsagede pristryk for EU-erhvervsgrenen. Navnlig i 2017 og i undersøgelsesperioden, hvor enhedsproduktionsomkostningerne steg på grund af højere stålpriser, kunne EU-erhvervsgrenen ikke fuldt ud vælte disse omkostningsstigninger over på sine salgspriser. Dette førte til, at EU-erhvervsgrenens resultatindikatorer forværredes, hvilket resulterede i tab i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(237)

Analysen af skadesindikatorerne i betragtning 186-211 viser, at EU-erhvervsgrenens økonomiske situation er blevet forværret, hvilket falder sammen med en stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser. EU-erhvervsgrenen mistede markedsandele til billigere dumpingimport fra Kina, og visse stikprøveudtagne EU-producenter bekræftede også, at bilfabrikanter — som allerede fastslået i forbindelse med undersøgelsen af aluminiumshjul (85) — stadig anvender kinesiske tilbud som referenceværdi for at trykke priserne. Dette har udøvet et betydeligt pres på Unionens priser, fordi omkostningsstigningerne ikke kunne overvæltes. Det er stigningen i importen og de konstaterede meget lave priser, som er de vigtigste faktorer, der skal tages i betragtning i denne sag. Pristrykket fra dumpingimporten fra Kina forårsagede pristryk for EU-erhvervsgrenen. Navnlig i 2017 og i undersøgelsesperioden, hvor enhedsproduktionsomkostningerne steg på grund af højere stålpriser, kunne EU-erhvervsgrenen ikke fuldt ud vælte disse omkostningsstigninger over på sine salgspriser. Dette førte til, at EU-erhvervsgrenens resultatindikatorer forværredes, hvilket resulterede i tab i undersøgelsesperioden.

85

| (238) | På denne baggrund konkluderes det, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. |
| --- | --- |

(238)

På denne baggrund konkluderes det, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.

5.2.   Virkningerne af andre faktorer

Virkningerne af andre faktorer

5.2.1.   Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

| (239) | Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 12


  Import fra tredjelande











  Land | | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyrkiet | Mængde (tusind enheder) | 3 433 | 3 450 | 3 557 | 3 793 |
| Indeks | 100 | 100 | 104 | 110 |
| Markedsandel | 8,9 % | 9,0 % | 8,9 % | 9,6 % |
| Indeks | 100 | 101 | 100 | 108 |
| Gennemsnitspris (pr. kilo) | 2,11 | 1,98 | 2,00 | 1,96 |
| Indeks | 100 | 94 | 95 | 93 |
| Andre lande | Mængde (tusind enheder) | 1 383 | 1 517 | 2 050 | 2 050 |
| Indeks | 100 | 110 | 148 | 148 |
| Markedsandel | 3,6 % | 3,9 % | 5,1 % | 5,2 % |
| Indeks | 100 | 110 | 142 | 145 |
| Gennemsnitspris (pr. kilo) | 2,85 | 2,69 | 2,77 | 2,85 |
| Indeks | 100 | 94 | 97 | 100 |
| Kilde: EUWA for mængder, Eurostat for prisudviklingen |

(239)

Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 12

Tabel 12

Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

Land

2015

2016

2017

UP

Tyrkiet

Mængde (tusind enheder)

3 433

3 450

3 557

3 793

Indeks

Indeks

100

100

100

100

104

104

110

110

Markedsandel

8,9 %

9,0 %

8,9 %

9,6 %

Indeks

Indeks

100

100

101

101

100

100

108

108

Gennemsnitspris (pr. kilo)

2,11

1,98

2,00

1,96

Indeks

Indeks

100

100

94

94

95

95

93

93

Andre lande

Mængde (tusind enheder)

1 383

1 517

2 050

2 050

Indeks

Indeks

100

100

110

110

148

148

148

148

Markedsandel

3,6 %

3,9 %

5,1 %

5,2 %

Indeks

Indeks

100

100

110

110

142

142

145

145

Gennemsnitspris (pr. kilo)

2,85

2,69

2,77

2,85

Indeks

Indeks

100

100

94

94

97

97

100

100

Kilde: EUWA for mængder, Eurostat for prisudviklingen

Kilde

| (240) | Selv om importen fra Tyrkiet voksede i UP, var dens udvikling meget mindre markant end importen fra Kina. |
| --- | --- |

(240)

Selv om importen fra Tyrkiet voksede i UP, var dens udvikling meget mindre markant end importen fra Kina.

| (241) | Med hensyn til mængde blev den tyrkiske import forøget med 360 tusind enheder i UP, mens Kina fordoblede sin import til Unionen, som voksede med én million enheder i samme periode. Som følge heraf voksede de kinesiske markedsandele med 2,7 procentpoint (2,6 % til 5,3 %), mens væksten i de tyrkiske markedsandele var mere beskeden (+0,7 procentpoint). Med hensyn til priser skaber Eurostats data som nævnt ovenfor ikke noget præcist grundlag for en prissammenligning. I sin klage fremlagde EUWA imidlertid data, der viste, at de tyrkiske priser — baseret på 6 repræsentative hjultyper — var væsentligt højere end de kinesiske priser, dvs. i gennemsnit omkring 25 % højere, hvilket er sammenligneligt med den underbudsmargen, der blev konstateret i betragtning 205. På grundlag af den tilgængelige dokumentation kan den tyrkiske import derfor ikke anses for at have fundet sted til skadevoldende priser. |
| --- | --- |

(241)

Med hensyn til mængde blev den tyrkiske import forøget med 360 tusind enheder i UP, mens Kina fordoblede sin import til Unionen, som voksede med én million enheder i samme periode. Som følge heraf voksede de kinesiske markedsandele med 2,7 procentpoint (2,6 % til 5,3 %), mens væksten i de tyrkiske markedsandele var mere beskeden (+0,7 procentpoint). Med hensyn til priser skaber Eurostats data som nævnt ovenfor ikke noget præcist grundlag for en prissammenligning. I sin klage fremlagde EUWA imidlertid data, der viste, at de tyrkiske priser — baseret på 6 repræsentative hjultyper — var væsentligt højere end de kinesiske priser, dvs. i gennemsnit omkring 25 % højere, hvilket er sammenligneligt med den underbudsmargen, der blev konstateret i betragtning 205. På grundlag af den tilgængelige dokumentation kan den tyrkiske import derfor ikke anses for at have fundet sted til skadevoldende priser.

| (242) | Importen fra de øvrige lande voksede samlet med 48 % i den pågældende periode, og dens markedsandel voksede fra 3,6 % til 5,2 %. På trods af dette og på grundlag af de eneste tilgængelige oplysninger var priserne fra andre tredjelande omkring 50 % højere end de kinesiske dumpingpriser. |
| --- | --- |

(242)

Importen fra de øvrige lande voksede samlet med 48 % i den pågældende periode, og dens markedsandel voksede fra 3,6 % til 5,2 %. På trods af dette og på grundlag af de eneste tilgængelige oplysninger var priserne fra andre tredjelande omkring 50 % højere end de kinesiske dumpingpriser.

| (243) | Derfor blev det foreløbig konkluderet, at importen fra andre tredjelande end Kina ikke svækker årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(243)

Derfor blev det foreløbig konkluderet, at importen fra andre tredjelande end Kina ikke svækker årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.2.2.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (244) | EU-producenternes eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 13


  EU-producenternes eksportresultater | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængde (tusind enheder) | 1 003 | 1 156 | 1 401 | 1 371 |
| Indeks | 100 | 115 | 140 | 137 |
| Gennemsnitspris (EUR pr. enhed) | 16,2 | 16,0 | 19,3 | 17,4 |
| Indeks | 100 | 99 | 119 | 108 |
| Eksportmarkedsandel | 3,0 % | 3,5 % | 4,1 % | 4,2 % |
| Indeks | 100 | 116 | 139 | 140 |
| Kilde: EUWA (mængde), stikprøveudtagne producenter (priser) |

(244)

EU-producenternes eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 13

Tabel 13

EU-producenternes eksportresultater

EU-producenternes eksportresultater

2015

2016

2017

UP

Eksportmængde (tusind enheder)

1 003

1 156

1 401

1 371

Indeks

Indeks

100

100

115

115

140

140

137

137

Gennemsnitspris (EUR pr. enhed)

16,2

16,0

19,3

17,4

Indeks

Indeks

100

100

99

99

119

119

108

108

Eksportmarkedsandel

3,0 %

3,5 %

4,1 %

4,2 %

Indeks

Indeks

100

100

116

116

139

139

140

140

Kilde: EUWA (mængde), stikprøveudtagne producenter (priser)

Kilde

| (245) | I den betragtede periode tegnede EU-erhvervsgrenens eksport sig for under 3 % af dens samlede produktion. Selv om eksporten voksede med 40 %, dvs. med omkring 300 tusind enheder, udgør den derfor kun en lille del af faldet i produktionen. Unionen var fortsat EU-erhvervsgrenens vigtigste marked og tegnede sig for 95,8 % af dens salg i undersøgelsesperioden, og dette salg faldt både i absolutte tal og i markedsandele i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(245)

I den betragtede periode tegnede EU-erhvervsgrenens eksport sig for under 3 % af dens samlede produktion. Selv om eksporten voksede med 40 %, dvs. med omkring 300 tusind enheder, udgør den derfor kun en lille del af faldet i produktionen. Unionen var fortsat EU-erhvervsgrenens vigtigste marked og tegnede sig for 95,8 % af dens salg i undersøgelsesperioden, og dette salg faldt både i absolutte tal og i markedsandele i den betragtede periode.

| (246) | Det konkluderes derfor, at dette eksportsalg om noget har begrænset den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, en smule. |
| --- | --- |

(246)

Det konkluderes derfor, at dette eksportsalg om noget har begrænset den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, en smule.

| (247) | Det blev derfor foreløbig konkluderet, at EU-erhvervsgrenens eksport ikke bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt. |
| --- | --- |

(247)

Det blev derfor foreløbig konkluderet, at EU-erhvervsgrenens eksport ikke bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt.

5.2.3.   Prisen på stål

Prisen på stål

| (248) | I klagen blev det nævnt, at prisen på stål i Unionen i den betragtede periode var steget betydeligt, og dette blev bekræftet i forbindelse med kontrol på stedet hos de stikprøveudtagne EU-producenter. De stikprøveudtagne producenters gennemsnitlige købspris på varmvalsede bredbånd udviklede sig således som følger:

  Tabel 14


  Gennemsnitlige omkostninger til varmvalsede bredbånd til fremstilling af ét hjul | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 98 | 122 | 133 |
| Kilde: Stikprøveudtagne producenter |

(248)

I klagen blev det nævnt, at prisen på stål i Unionen i den betragtede periode var steget betydeligt, og dette blev bekræftet i forbindelse med kontrol på stedet hos de stikprøveudtagne EU-producenter. De stikprøveudtagne producenters gennemsnitlige købspris på varmvalsede bredbånd udviklede sig således som følger:

Tabel 14

Tabel 14

Gennemsnitlige omkostninger til varmvalsede bredbånd til fremstilling af ét hjul

Gennemsnitlige omkostninger til varmvalsede bredbånd til fremstilling af ét hjul

2015

2016

2017

UP

Indeks

Indeks

100

100

98

98

122

122

133

133

Kilde: Stikprøveudtagne producenter

Kilde

| (249) | De gennemsnitlige omkostninger til varmvalsede bredbånd til fremstilling af ét hjul voksede med 33 % i den betragtede periode. Varmvalsede bredbånd udgør omkring 50 % af produktionsomkostningerne. Under normale omstændigheder ville erhvervsgrenen overvælte sådanne omkostningsstigninger på sine kunder, navnlig hvis dens rentabilitet er lav. Under de nuværende omstændigheder med store og stigende mængder af kinesisk import til unormalt lave priser var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at tilpasse sine salgspriser tilsvarende. |
| --- | --- |

(249)

De gennemsnitlige omkostninger til varmvalsede bredbånd til fremstilling af ét hjul voksede med 33 % i den betragtede periode. Varmvalsede bredbånd udgør omkring 50 % af produktionsomkostningerne. Under normale omstændigheder ville erhvervsgrenen overvælte sådanne omkostningsstigninger på sine kunder, navnlig hvis dens rentabilitet er lav. Under de nuværende omstændigheder med store og stigende mængder af kinesisk import til unormalt lave priser var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at tilpasse sine salgspriser tilsvarende.

| (250) | Det blev derfor foreløbig konkluderet, at stigningen i omkostningerne til råmaterialer ikke var en årsag til skade, men snarere det forhold, at EU-erhvervsgrenen som anført ovenfor (se betragtning 249) ikke kunne afspejle denne stigning i sine priser på grund af den kinesiske dumpingimport, hvilket førte til faldet i rentabiliteten. |
| --- | --- |

(250)

Det blev derfor foreløbig konkluderet, at stigningen i omkostningerne til råmaterialer ikke var en årsag til skade, men snarere det forhold, at EU-erhvervsgrenen som anført ovenfor (se betragtning 249) ikke kunne afspejle denne stigning i sine priser på grund af den kinesiske dumpingimport, hvilket førte til faldet i rentabiliteten.

5.3.   Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

| (251) | I den betragtede periode voksede importmængden fra Kina, og dens markedsandel steg betydeligt, mens priserne på importen fra Kina i gennemsnit faldt med 9 %. Hvad vigtigere er, underbød dumpingimporten fra Kina i høj grad EU-erhvervsgrenens priser på denne prisfølsomme vare. Desuden underminerede pristrykket fra dumpingimporten fra Kina EU-erhvervsgrenens salgsmængder og -priser i hele den betragtede periode, men var særlig skadeligt i 2017 og i undersøgelsesperioden, hvor omkostningerne steg. Dette pristryk forårsagede betydelige tab af produktion, salg og rentabilitet i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(251)

I den betragtede periode voksede importmængden fra Kina, og dens markedsandel steg betydeligt, mens priserne på importen fra Kina i gennemsnit faldt med 9 %. Hvad vigtigere er, underbød dumpingimporten fra Kina i høj grad EU-erhvervsgrenens priser på denne prisfølsomme vare. Desuden underminerede pristrykket fra dumpingimporten fra Kina EU-erhvervsgrenens salgsmængder og -priser i hele den betragtede periode, men var særlig skadeligt i 2017 og i undersøgelsesperioden, hvor omkostningerne steg. Dette pristryk forårsagede betydelige tab af produktion, salg og rentabilitet i undersøgelsesperioden.

| (252) | På grundlag af analysen i betragtning 236-250 konkluderede Kommissionen i denne fase, at ingen af de andre faktorer betragtet enkeltvis eller samlet svækkede årsagssammenhængen mellem den væsentlige skade for EU-erhvervsgrenen og dumpingimporten fra Kina. |
| --- | --- |

(252)

På grundlag af analysen i betragtning 236-250 konkluderede Kommissionen i denne fase, at ingen af de andre faktorer betragtet enkeltvis eller samlet svækkede årsagssammenhængen mellem den væsentlige skade for EU-erhvervsgrenen og dumpingimporten fra Kina.

6.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (253) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes, brugernes og andre relevante økonomiske aktørers. |
| --- | --- |

(253)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes, brugernes og andre relevante økonomiske aktørers.

6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (254) | Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen lider væsentlig skade på grund af virkningerne af dumpingimporten, der underbød dens priser, udøvede pristryk, forårsagede et betydeligt tab af markedsandele og førte til tab i undersøgelsesperioden, jf. afsnit 4 og 5 ovenfor. |
| --- | --- |

(254)

Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen lider væsentlig skade på grund af virkningerne af dumpingimporten, der underbød dens priser, udøvede pristryk, forårsagede et betydeligt tab af markedsandele og førte til tab i undersøgelsesperioden, jf. afsnit 4 og 5 ovenfor.

| (255) | Det forventes, at EU-erhvervsgrenen vil få gavn af foranstaltninger, som sandsynligvis vil hindre en yderligere stigning i importen fra Kina til meget lave priser. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes denne import at fortsætte og endda vokse, hvilket vil påføre EU-erhvervsgrenen yderligere skade. |
| --- | --- |

(255)

Det forventes, at EU-erhvervsgrenen vil få gavn af foranstaltninger, som sandsynligvis vil hindre en yderligere stigning i importen fra Kina til meget lave priser. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes denne import at fortsætte og endda vokse, hvilket vil påføre EU-erhvervsgrenen yderligere skade.

6.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser

| (256) | Ved indledningen af undersøgelsen blev 72 importører, brugere og deres sammenslutninger kontaktet. |
| --- | --- |

(256)

Ved indledningen af undersøgelsen blev 72 importører, brugere og deres sammenslutninger kontaktet.

| (257) | Kun to importører svarede og afgav en stikprøvebesvarelse. Men i sidste ende afviste begge parter et yderligere samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, og Kommissionen kunne derfor ikke etablere et samarbejde med importørerne. |
| --- | --- |

(257)

Kun to importører svarede og afgav en stikprøvebesvarelse. Men i sidste ende afviste begge parter et yderligere samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, og Kommissionen kunne derfor ikke etablere et samarbejde med importørerne.

| (258) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to grupper af bilproducenter, som gav sig til kende efter indledningen af undersøgelsen, men ingen af dem fremsatte bemærkninger eller indsendte en spørgeskemabesvarelse. |
| --- | --- |

(258)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to grupper af bilproducenter, som gav sig til kende efter indledningen af undersøgelsen, men ingen af dem fremsatte bemærkninger eller indsendte en spørgeskemabesvarelse.

| (259) | Undersøgelsen viste, at virkningen af foranstaltninger på hjul af stål er begrænset for bilproducenterne. Denne konklusion er baseret på den beregning, der blev foretaget af en stikprøveudtaget EU-producent, ifølge hvilken et fuldt sæt hjul af stål tegner sig for omkring 0,6 % af omkostningerne til fremstilling af en lille personbil eller 0,7 % af omkostningerne til fremstilling af en lastbil (86). Der findes ingen andre oplysninger i sagsakterne, der viser, at foranstaltningerne ville få en betydelig negativ indvirkning på brugerne, som er større end den positive indvirkning af foranstaltningerne for EU-erhvervsgrenen. Den samme konklusion blev draget i den seneste undersøgelse af en lignende vare (87). |
| --- | --- |

(259)

Undersøgelsen viste, at virkningen af foranstaltninger på hjul af stål er begrænset for bilproducenterne. Denne konklusion er baseret på den beregning, der blev foretaget af en stikprøveudtaget EU-producent, ifølge hvilken et fuldt sæt hjul af stål tegner sig for omkring 0,6 % af omkostningerne til fremstilling af en lille personbil eller 0,7 % af omkostningerne til fremstilling af en lastbil (86). Der findes ingen andre oplysninger i sagsakterne, der viser, at foranstaltningerne ville få en betydelig negativ indvirkning på brugerne, som er større end den positive indvirkning af foranstaltningerne for EU-erhvervsgrenen. Den samme konklusion blev draget i den seneste undersøgelse af en lignende vare (87).

86

87

6.3.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (260) | På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af hjul af stål med oprindelse i folkerepublikken Kina i denne fase af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(260)

På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af hjul af stål med oprindelse i folkerepublikken Kina i denne fase af undersøgelsen.

7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (261) | På baggrund af Kommissionens konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade som følge af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(261)

På baggrund af Kommissionens konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade som følge af dumpingimporten.

7.1.   Skadestærskel (skadesmargen)

Skadestærskel (skadesmargen)

| (262) | For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(262)

For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.

| (263) | I dette tilfælde ville skaden blive afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger, herunder de omkostninger, der følger af multilaterale miljøaftaler og protokoller hertil, som Unionen er part i, og af de ILO-konventioner, der er opført i bilag Ia til grundforordningen, og opnå en rimelig fortjeneste (»målfortjeneste«). |
| --- | --- |

(263)

I dette tilfælde ville skaden blive afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger, herunder de omkostninger, der følger af multilaterale miljøaftaler og protokoller hertil, som Unionen er part i, og af de ILO-konventioner, der er opført i bilag Ia til grundforordningen, og opnå en rimelig fortjeneste (»målfortjeneste«).

| (264) | Ifølge grundforordningens artikel 7, stk. 2c, fastsættes minimumsmålfortjenesten til 6 %. I overensstemmelse med nævnte artikel har Kommissionen taget hensyn til følgende faktorer ved fastsættelsen af målfortjenesten: Rentabilitetsniveauet inden stigningen i importen fra Kina, det rentabilitetsniveau, som er nødvendigt for at dække alle omkostninger og investeringer, forskning og udvikling (FoU) og innovation samt det rentabilitetsniveau, som kan forventes under normale konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(264)

Ifølge grundforordningens artikel 7, stk. 2c, fastsættes minimumsmålfortjenesten til 6 %. I overensstemmelse med nævnte artikel har Kommissionen taget hensyn til følgende faktorer ved fastsættelsen af målfortjenesten: Rentabilitetsniveauet inden stigningen i importen fra Kina, det rentabilitetsniveau, som er nødvendigt for at dække alle omkostninger og investeringer, forskning og udvikling (FoU) og innovation samt det rentabilitetsniveau, som kan forventes under normale konkurrencevilkår.

| (265) | Som det fremgår af tabel 3, voksede importen fra Kina konsekvent i hele den betragtede periode. Ingen af disse år opfylder derfor betingelserne for at give en målfortjeneste i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2c. Ingen af de stikprøveudtagne producenter fremsatte en begrundet anmodning om investeringer, der var givet afkald på, eller FoU- og innovationsomkostninger. På baggrund af ovenstående gjorde Kommissionen brug af den målfortjeneste på mindst 6 %, som blev lagt til EU-erhvervsgrenens faktiske produktionsomkostninger, med henblik på at fastsætte den ikke-skadevoldende pris. |
| --- | --- |

(265)

Som det fremgår af tabel 3, voksede importen fra Kina konsekvent i hele den betragtede periode. Ingen af disse år opfylder derfor betingelserne for at give en målfortjeneste i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2c. Ingen af de stikprøveudtagne producenter fremsatte en begrundet anmodning om investeringer, der var givet afkald på, eller FoU- og innovationsomkostninger. På baggrund af ovenstående gjorde Kommissionen brug af den målfortjeneste på mindst 6 %, som blev lagt til EU-erhvervsgrenens faktiske produktionsomkostninger, med henblik på at fastsætte den ikke-skadevoldende pris.

| (266) | Da der ikke blev fremsat krav i henhold til artikel 7, stk. 2d, vedrørende nuværende eller fremtidige omkostninger i henhold til multilaterale miljøaftaler og protokoller hertil eller i henhold til de opførte konventioner under Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), blev der ikke lagt yderligere omkostninger til den således fastsatte ikke-skadevoldende pris. |
| --- | --- |

(266)

Da der ikke blev fremsat krav i henhold til artikel 7, stk. 2d, vedrørende nuværende eller fremtidige omkostninger i henhold til multilaterale miljøaftaler og protokoller hertil eller i henhold til de opførte konventioner under Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), blev der ikke lagt yderligere omkostninger til den således fastsatte ikke-skadevoldende pris.

| (267) | Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og et vejet gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenterne solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. Den deraf følgende målprisunderbudsmargen var på 50,3 %. |
| --- | --- |

(267)

Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og et vejet gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenterne solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. Den deraf følgende målprisunderbudsmargen var på 50,3 %.

| (268) | Skadestærsklen for »andre samarbejdsvillige virksomheder« i bilag 1 lå på gennemsnittet af stikprøven, dvs. 50,3 %. |
| --- | --- |

(268)

Skadestærsklen for »andre samarbejdsvillige virksomheder« i bilag 1 lå på gennemsnittet af stikprøven, dvs. 50,3 %.

| (269) | Skadestærsklen for »alle andre virksomheder« defineres i overensstemmelse med den metode, der anvendes til at fastsætte restdumpingmargenen, jf. betragtning 186, ved at beregne den vejede gennemsnitlige målprisunderbudsmargen, der er konstateret hos den stikprøveudtagne virksomhed for de otte varetyper med de højeste individuelle målprisunderbudsmargener. Disse varetyper tegnede sig for 15 % af importen fra den samarbejdsvillige kinesiske eksportør. Heraf følger, at restmålprisunderbudsmargenen var på 66,4 %. |
| --- | --- |

(269)

Skadestærsklen for »alle andre virksomheder« defineres i overensstemmelse med den metode, der anvendes til at fastsætte restdumpingmargenen, jf. betragtning 186, ved at beregne den vejede gennemsnitlige målprisunderbudsmargen, der er konstateret hos den stikprøveudtagne virksomhed for de otte varetyper med de højeste individuelle målprisunderbudsmargener. Disse varetyper tegnede sig for 15 % af importen fra den samarbejdsvillige kinesiske eksportør. Heraf følger, at restmålprisunderbudsmargenen var på 66,4 %.

7.2.   Midlertidige foranstaltninger

Midlertidige foranstaltninger

| (270) | På baggrund af Kommissionens konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade som følge af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(270)

På baggrund af Kommissionens konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade som følge af dumpingimporten.

| (271) | Der bør indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af hjul af stål med oprindelse i Kina i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne med dumpingmargenerne og tog ligeledes hensyn til de omstændigheder, der er beskrevet i betragtning 18 og 184. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumpingmargenen eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest. |
| --- | --- |

(271)

Der bør indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af hjul af stål med oprindelse i Kina i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne med dumpingmargenerne og tog ligeledes hensyn til de omstændigheder, der er beskrevet i betragtning 18 og 184. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumpingmargenen eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest.

| (272) | På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:








  Virksomhed | Dumpingmargen (%) | Skadesmargen (%) | Midlertidig antidumpingtold (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Alle andre virksomheder | 80,1 | 66,4 | 66,4 |

(272)

På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

Virksomhed

Dumpingmargen (%)

Skadesmargen (%)

Midlertidig antidumpingtold (%)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

50,3

50,3

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

50,3

50,3

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

50,3

50,3

Andre samarbejdsvillige virksomheder

69,4

50,3

50,3

Alle andre virksomheder

80,1

66,4

66,4

| (273) | De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejlede derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med denne undersøgelse. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser. |
| --- | --- |

(273)

De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejlede derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med denne undersøgelse. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

| (274) | En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis dens enhed efterfølgende ændrer navn. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (88). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at benytte den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der finder anvendelse på den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(274)

En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis dens enhed efterfølgende ændrer navn. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (88). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at benytte den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der finder anvendelse på den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

88

Den Europæiske Unions Tidende

| (275) | For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. De virksomheder, der er omfattet af individuel antidumpingtold, skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være omfattet af den antidumpingtold, der gælder for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(275)

For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. De virksomheder, der er omfattet af individuel antidumpingtold, skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være omfattet af den antidumpingtold, der gælder for »alle andre virksomheder«.

| (276) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de eksporterende producenter, der ikke er samarbejdsvillige i forbindelse med denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(276)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de eksporterende producenter, der ikke er samarbejdsvillige i forbindelse med denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

| (277) | Statistikker vedrørende hjul af stål udtrykkes ofte i antal enheder. Der findes dog ikke nogen supplerende enhed for hjul af stål i den kombinerede nomenklatur i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (89). Det er derfor nødvendigt at fastslå, at ikke kun vægten i kg eller ton, men også antal enheder af den pågældende vare, der importeres, skal anføres i erklæringen om overgang til fri omsætning. Der skal angives antal enheder for Taric-kode 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 og 8716909097. |
| --- | --- |

(277)

Statistikker vedrørende hjul af stål udtrykkes ofte i antal enheder. Der findes dog ikke nogen supplerende enhed for hjul af stål i den kombinerede nomenklatur i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (89). Det er derfor nødvendigt at fastslå, at ikke kun vægten i kg eller ton, men også antal enheder af den pågældende vare, der importeres, skal anføres i erklæringen om overgang til fri omsætning. Der skal angives antal enheder for Taric-kode 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 og 8716909097.

89

8.   OPLYSNINGER I DEN MIDLERTIDIGE FASE

OPLYSNINGER I DEN MIDLERTIDIGE FASE

| (278) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19a underrettede Kommissionen de interesserede parter om den påtænkte indførelse af midlertidig told. Disse oplysninger blev også offentliggjort på GD TRADE's websted. Interesserede parter fik tre arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til nøjagtigheden af de beregninger, der var blevet fremlagt specifikt til dem. |
| --- | --- |

(278)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19a underrettede Kommissionen de interesserede parter om den påtænkte indførelse af midlertidig told. Disse oplysninger blev også offentliggjort på GD TRADE's websted. Interesserede parter fik tre arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til nøjagtigheden af de beregninger, der var blevet fremlagt specifikt til dem.

| (279) | Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger til nøjagtigheden af beregningerne. |
| --- | --- |

(279)

Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger til nøjagtigheden af beregningerne.

9.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (280) | I overensstemmelse med god forvaltningspraksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger inden for 15 dage og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for fem dage. |
| --- | --- |

(280)

I overensstemmelse med god forvaltningspraksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger inden for 15 dage og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for fem dage.

| (281) | Konklusionerne vedrørende indførelsen af midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase — |
| --- | --- |

(281)

Konklusionerne vedrørende indførelsen af midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af hjul af stål også med tilbehør og også med dæk fremstillet til:

| 1) | vejtraktorer, |
| --- | --- |

1)

vejtraktorer,

| 2) | motorkøretøjer til transport af personer og/eller varer, |
| --- | --- |

2)

motorkøretøjer til transport af personer og/eller varer,

| 3) | køretøjer til særlig anvendelse (f.eks. brandbiler og vandingsvogne), |
| --- | --- |

3)

køretøjer til særlig anvendelse (f.eks. brandbiler og vandingsvogne),

| 4) | påhængsvogne eller sættevogne uden fremdrivningsmekanisme til vejtraktorer, |
| --- | --- |

4)

påhængsvogne eller sættevogne uden fremdrivningsmekanisme til vejtraktorer,

med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8708 70 10, ex 8708 70 99, ex 8716 90 90 (Taric-kode 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095, 8716909097) (»den pågældende vare«).

Følgende varer er udelukket:

| 1) | hjul af stål: til industriel samling af: enakslede have- og landbrugstraktorer i øjeblikket henhørende under underposition 8701 10 |
| --- | --- |

1)

hjul af stål: til industriel samling af: enakslede have- og landbrugstraktorer i øjeblikket henhørende under underposition 8701 10

| 2) | hjul til on-road-quads |
| --- | --- |

2)

hjul til on-road-quads

| 3) | dele til hjul, støbt i ét stykke i stjerneform, af stål |
| --- | --- |

3)

dele til hjul, støbt i ét stykke i stjerneform, af stål

| 4) | hjul til motorkøretøjer særlig bestemt til andre formål end offentlig vej (f.eks. hjul til land- eller skovbrugstraktorer, gaffeltrucks, pushbacktraktorer, dumperlastbiler, der ikke er til landevejskørsel) |
| --- | --- |

4)

hjul til motorkøretøjer særlig bestemt til andre formål end offentlig vej (f.eks. hjul til land- eller skovbrugstraktorer, gaffeltrucks, pushbacktraktorer, dumperlastbiler, der ikke er til landevejskørsel)

| 5) | hjul beregnet til påhængsvogne og campingvogne til personbiler, landbrugspåhængsvogne og andre trukne landbrugsredskaber, der anvendes på marker, med en fælgdiameter på højst 16 tommer. |
| --- | --- |

5)

hjul beregnet til påhængsvogne og campingvogne til personbiler, landbrugspåhængsvogne og andre trukne landbrugsredskaber, der anvendes på marker, med en fælgdiameter på højst 16 tommer.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

| Virksomhed | Midlertidig antidumpingtold (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 50,3 | C508 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. | 50,3 | C509 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. | 50,3 | C510 |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilag I | 50,3 | Se bilag I |
| Alle andre virksomheder | 66,4 | C999 |

Virksomhed

Midlertidig antidumpingtold (%)

Taric-tillægskode

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

50,3

C508

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

50,3

C509

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

50,3

C510

Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilag I

50,3

Se bilag I

Alle andre virksomheder

66,4

C999

3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd:
  »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) af (den pågældende vare), der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i [Kina]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«
  Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.

4.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5.   Hvis der indgives en erklæring om overgang til fri omsætning vedrørende den i stk. 1 omhandlede vare, angives antallet af enheder af den importerede vare i det relevante felt i erklæringen.

6.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Interesserede parter skal indgive deres skriftlige bemærkninger til denne forordning til Kommissionen senest 15 kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse.

2.   Interesserede parter, som ønsker at anmode om en høring med Kommissionen, skal anmode herom senest fem kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse.

3.   Interesserede parter, som ønsker at anmode om en høring med høringskonsulenten i handelsprocedurer, skal anmode herom senest fem kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse. Høringskonsulenten skal undersøge anmodninger, som indgives efter denne frist, og kan beslutte at imødekomme sådanne anmodninger, hvis det er hensigtsmæssigt.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. oktober 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af hjul af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT C 60 af 15.2.2019, s. 19).

2

(3)  Meddelelse om ændring af meddelelsen om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af hjul af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT C 111 af 25.3.2019, s. 52).

3

(4)  Se afsnit 3.1 i forordningen.

4

(5)  Jf. http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2383 (sidst set den 15. juli 2019).

5

(6)  No. t19.001009.

6

(7)  No. t19.001778.

7

(8)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om »Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations« af 20.12.2017 (SWD (2017) 483 final/2) (»rapporten«).

8

(9)  Se s. 15 i og bilag 14 til klagen.

9

(10)  Overcapacity in China — an impediment to the Party’s reform agenda, European Union Chamber of Commerce in China, s. 19 (bilag 14 til klagen).

10

(11)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/969 af 8. juni 2017 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/649 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 146 af 9.6.2017, s. 17), Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/687 af 2. maj 2019 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 116 af 3.5.2019, s. 5) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/688 af 2. maj 2019 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 (EUT L 116 af 3.5.2019, s. 39).

11

(12)  Rapporten — kapitel 2, s. 6-7.

12

(13)  Rapporten — kapitel 2, s. 10.

13

(14)  Jf. http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (sidst set den 15. juli 2019).

14

(15)  Rapporten — kapitel 2, s. 20-21.

15

(16)  Rapporten — kapitel 3, s. 41 og 73-74.

16

(17)  Rapporten — kapitel 6, s. 120-121.

17

(18)  Rapporten — kapitel 6, s. 122-135.

18

(19)  Rapporten — kapitel 7, s. 167-168.

19

(20)  Rapporten — kapitel 8, s. 169-170, 200-201.

20

(21)  Rapporten — kapitel 2, s. 15-16, rapporten — kapitel 4, s. 50, s. 84, rapporten — kapitel 5, s. 108-109.

21

(22)  Rapporten — kapitel 3, s. 22-24 og kapitel 5, s. 97-108.

22

(23)  Rapporten — kapitel 5, s. 104-109.

23

(24)  Rapporten — kapitel 14, s. 358: 51 % private og 49 % statsejede virksomheder, for så vidt angår produktion, og 44 % statsejede virksomheder og 56 % private virksomheder, for så vidt angår kapacitet.

24

(25)  Jf. www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (sidst set den 12. september 2019), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e.

25

(sidst set den 15. juli 2019) og www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (sidst set den 11. september 2019).

(26)  Jf. http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (sidst set den 12. september 2019) og http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (sidst set den 12. september 2019).

26

(27)  Som det var tilfældet med fusionen mellem den private virksomhed Rizhao og den statsejede virksomhed Shandong Iron and Steel i 2009.

27

(28)  
  EUT L 116 af 3.5.2019, s. 39.

28

(29)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55.

29

(30)  PwC Automotive Industry Bluebook (udgaven fra 2017) China Automotive Market: Witnessing the Transformation, s. 36, jf. https://www.pwccn.com/en/automotive/pwc-auto-industry-blue-book.pdf (sidst set den 21. august 2019); J.D. Power China Market Insight — China’s Five Year Plan, jf. https://www.jdpower.com/sites/default/files/china_five_year_plan.pdf (sidst set den 21. august 2019).

30

(31)  Rapporten — kapitel 5, s. 100-101.

31

(32)  Rapporten — kapitel 2, s. 26.

32

(33)  Rapporten — kapitel 2, s. 31-32.

33

(34)  Jf. https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (sidst set den 15. juli 2019).

34

(35)  Planens fulde ordlyd er tilgængelig på MIIT-webstedet: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (sidst set den 16. juli 2019).

35

(36)  Jf. http://tv.baosteel.com/ir/pdf/report/600019_2016_2e.pdf (sidst set den 15. juli 2019).

36

(37)  Se betragtning 64 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/969 af 8. juni 2017 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/649 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 146 af 9.6.2017, s. 17).

37

(38)  SAIC Motor Annual Report 2018, s. 24, jf. https://www.saicmotor.com/english/images/investor_relations/annual_report/2019/7/10/FCA72DB2F082468293A9E76A81E5DFE2.pdf (sidst set den 21. august 2019).

38

(39)  Rapporten — kapitel 14.1-14.3.

39

(40)  Rapporten — kapitel 4, s. 41-42 og 83.

40

(41)  Rapporten — del III, kapitel 14, s. 346 ff.

41

(42)  Indledningen til »Plan for Adjusting and Upgrading the Steel Industry«.

42

(43)  Rapporten — kapitel 14, s. 347.

43

(44)  Den 13. femårsplan for Folkerepublikken Kinas økonomiske og sociale udvikling (2016-2020), jf. http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf (sidst set den 15. juli 2019).

44

(45)  Rapporten — kapitel 14, s. 349.

45

(46)  Rapporten — kapitel 14, s. 352.

46

(47)  Catalogue for Guiding Industry Restructuring (udgaven fra 2011, ændret i 2013), udstedt ved bekendtgørelse nr. 9 fra den nationale udviklings- og reformkommission den 27. marts 2011 og ændret i overensstemmelse med afgørelse truffet af den nationale udviklings- og reformkommission om ændring af relevante bestemmelser i fortegnelsen over retningslinjer for omstrukturering af industrien (udgaven fra 2011), udstedt ved bekendtgørelse nr. 21 fra den nationale udviklings- og reformkommission den 16. februar 2013.

47

(48)  Se betragtning 56 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/969 af 8. juni 2017 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/649 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 146 af 9.6.2017, s. 17).

48

(49)  Rapporten — kapitel 14, s. 375-376.

49

(50)  Rapporten — kapitel 6, s. 138-149.

50

(51)  Rapporten — kapitel 9, s. 216.

51

(52)  Rapporten — kapitel 9, s. 213-215.

52

(53)  Rapporten — kapitel 9, s. 209-211.

53

(54)  Se betragtning 281-311 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/969 af 8. juni 2017 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/649 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 146 af 9.6.2017, s. 17).

54

(55)  Rapporten — kapitel 13, s. 332-337.

55

(56)  Rapporten — kapitel 13, s. 336.

56

(57)  Rapporten — kapitel 13, s. 337-341.

57

(58)  Rapporten — kapitel 6, s. 114-117.

58

(59)  Rapporten — kapitel 6, s. 119.

59

(60)  Rapporten — kapitel 6, s. 120.

60

(61)  Rapporten — kapitel 6, s. 121-122, 126-128, 133-135.

61

(62)  Se arbejdspapir fra IMF »Resolving China's Corporate Debt Problem«, udarbejdet af Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, oktober 2016, WP/16/203.

62

(63)  Rapporten — kapitel 6, s. 121-122, 126-128, 133-135.

63

(64)  Se betragtning 83-244 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/969 af 8. juni 2017 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/649 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 146 af 9.6.2017, s. 17).

64

(65)  World Bank Open Data — Upper Middle Income, jf. https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (sidst set den 15. juli 2019).

65

(66)  Hvis den undersøgte vare ikke produceres i et land med et tilsvarende udviklingsniveau, kan det overvejes i stedet at anvende en vare inden for samme generelle kategori og/eller sektor som den undersøgte vare.

66

(67)  Jf. https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials (sidst set den 3. juli 2019).

67

(68)  Jf. http://portal.siscomex.gov.br/legislacao/legislacao/mais-legislacoes/mcti (sidst set den 3. juli 2019).

68

(69)  Se for eksempel https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ eller https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (sidst set den 3. juli 2019).

69

(70)  Jf.

70

https://www.iochpe.com.br/Download.aspx?Arquivo=Es93IRz+hvwnExFo7bRkrA== (sidst set den 4. juli 2019).

(71)  Den brasilianske import angives på fob-niveau i GTA.

71

(72)  Den brasilianske eksport angives på fob-niveau i GTA.

72

(73)  Jf. http://www.meps.co.uk/L.AmerPrice.htm (sidst set den 29. august 2019); produktet beskrives således: Profiler og bjælker – 240 mm x 240 mm H-bjælke — undtagen USA og Canada: 10 tommer x 10 tommer bredkantet bjælke og Kina: 300 mm x 300 mm H-bjælke (jf. http://www.meps.co.uk/definitions.htm (sidst set den 29. august 2019).

73

(74)  Jf. https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=518377340582818&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=o8k2wnnrz_1#!%40%40%3F_afrWindowId%3Do8k2wnnrz_1%26_afrLoop%3D518377340582818%26_afrWindowMode%3D0%26_adf.ctrl-state%3Do8k2wnnrz_54 (sidst set den 4. juli 2019).

74

(75)  Jf. https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (sidst set den 4. juli 2019).

75

(76)  Jf. http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) (sidst set den 10. april 2019).

76

(77)  Jf. http://www.aneel.gov.br/a-aneel (sidst set den 10. april 2019).

77

(78)  Jf. http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias (sidst set den 10. april 2019).

78

(79)  Jf. http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria (sidst set den 10. april 2019).

79

(80)  Boletim mensal de acompanhamento da indústria de gás natural, jf. http://www.mme.gov.br/documents/1138769/0/Boletim_Gas_Natural_nr_142_DEZ_18.pdf/49912e53-03ee-47cc-a45e-7ffa093ff777 (sidst set den 16. juli 2019).

80

(81)  Jf. http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183 (sidst set den 10. april 2019).

81

(82)  For eksempel hovedstadsområdet http://site.sabesp.com.br/site/uploads/file/asabesp_doctos/comunicado_06_2018.pdf (sidst set den 10. april 2019).

82

(83)  Se notatet af 16. april 2019 (nr. t19.001778).

83

(84)  Som nævnt i betragtning 179 eksporterede den pågældende eksporterende producent direkte til uafhængige kunder i Unionen. Den eksportpris, der blev anvendt til beregningerne af underbud, var derfor den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

84

(85)  Kommissionens forordning (EU) nr. 404/2010 af 10. maj 2010 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse aluminiumshjul med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 117 af 11.5.2010, s. 76, betragtning 133).

85

(86)  Nærmere oplysninger om beregningen findes i den fortrolige udgave af undersøgelsesrapporten vedrørende virksomhed H.

86

(87)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/109 af 23. januar 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer aluminiumshjul med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 18 af 24.1.2017, s. 1), betragtning 250-268.

87

(88)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgien.

88

(89)  
  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

89

---

BILAG I

Samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven

| Navn | Taric-tillægskode |
| --- | --- |
| Dongfeng Automobile Chassis System CO., LTD. (også kaldet »Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd.«) | |
| Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd. | |
| Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd. | |
| Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd. | |
| Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd. | |
| Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd. | |
| Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd. | |
| Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd. | |
| Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd. | |
| Xiamen Sunrise Group Co., Ltd. | |
| Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd. | |
| Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd. | |
| Zhejiang Jingu Co., Ltd. | |
| Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd. | |
| Zhengxing Wheel Group Co., Ltd. | |
| Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd. | |

Navn

Taric-tillægskode

Dongfeng Automobile Chassis System CO., LTD. (også kaldet »Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd.«)

Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd.

Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd.

Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd.

Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd.

Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd.

Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd.

Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd.

Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd.

Xiamen Sunrise Group Co., Ltd.

Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd.

Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd.

Zhejiang Jingu Co., Ltd.

Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd.

Zhengxing Wheel Group Co., Ltd.

Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd.

---

AFGØRELSER

| 10.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 259/58 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 259/58

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2019/1694

af 4. oktober 2019

om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Ungarn

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den ungarske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 26. januar 2015, den 5. februar 2015 og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 26. januar 2015, den 5. februar 2015 og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020.

| (2) | Der er blevet en plads ledig som suppleant til Regionsudvalget, efter at Béla KOCSYs mandat er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som suppleant til Regionsudvalget, efter at Béla KOCSYs mandat er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende beskikkes herved som suppleant til Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2020:

| — | Henrietta MAKAY-BERÓ, deputy mayor of the city of Tata. |
| --- | --- |

—

Henrietta MAKAY-BERÓ, deputy mayor of the city of Tata.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 4. oktober 2019.

På Rådets vegne

K. MIKKONEN

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU) 2015/116 af 26. januar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 20 af 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2015/190 af 5. februar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 31 af 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2015/994 af 23. juni 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 159 af 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 10.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 259/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 259/59

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2019/1695

af 4. oktober 2019

om beskikkelse af fire medlemmer af og fem suppleanter til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Nederlandene

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den nederlandske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 26. januar 2015, den 5. februar 2015 og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020. Den 18. september 2015 trådte Michiel SCHEFFER, Theo BOVENS, John JORRITSMA og Cees LOGGEN i stedet for Hester MAIJ, Bert GIJSBERTS, Ralph DE VRIES og Bote WILPSTRA som medlemmer, og Erik LIEVERS, Mariëtte PENNARTS-POUW, Michiel RIJSBERMAN og Ard VAN DER TUUK trådte i stedet for Elvira SWEET, Annemieke TRAAG, Theo BOVENS og Hans KONST som suppleanter, jf. Rådets afgørelse (EU) 2015/1573 (4). Den 18. juli 2016 trådte Tjisse STELPSTRA i stedet for Ard VAN DER TUUK som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2016/1205 (5). Den 7. oktober 2016 trådte Klaas KIELSTRA i stedet for John JORRITSMA som medlem, jf. Rådets afgørelse (EU) 2016/1816 (6). Den 25. september 2017 trådte Annemieke TRAAG i stedet for Michiel SCHEFFER som medlem, og Michiel SCHEFFER trådte i stedet for Erik LIEVERS som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2017/1765 (7). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 26. januar 2015, den 5. februar 2015 og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020. Den 18. september 2015 trådte Michiel SCHEFFER, Theo BOVENS, John JORRITSMA og Cees LOGGEN i stedet for Hester MAIJ, Bert GIJSBERTS, Ralph DE VRIES og Bote WILPSTRA som medlemmer, og Erik LIEVERS, Mariëtte PENNARTS-POUW, Michiel RIJSBERMAN og Ard VAN DER TUUK trådte i stedet for Elvira SWEET, Annemieke TRAAG, Theo BOVENS og Hans KONST som suppleanter, jf. Rådets afgørelse (EU) 2015/1573 (4). Den 18. juli 2016 trådte Tjisse STELPSTRA i stedet for Ard VAN DER TUUK som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2016/1205 (5). Den 7. oktober 2016 trådte Klaas KIELSTRA i stedet for John JORRITSMA som medlem, jf. Rådets afgørelse (EU) 2016/1816 (6). Den 25. september 2017 trådte Annemieke TRAAG i stedet for Michiel SCHEFFER som medlem, og Michiel SCHEFFER trådte i stedet for Erik LIEVERS som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2017/1765 (7).

| (2) | Der er blevet fire pladser ledige som medlem af Regionsudvalget, efter at Annemieke TRAAG, Klaas KIELSTRA, Theo BOVENS og Cees LOGGENs mandatperioder er udløbet. |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet fire pladser ledige som medlem af Regionsudvalget, efter at Annemieke TRAAG, Klaas KIELSTRA, Theo BOVENS og Cees LOGGENs mandatperioder er udløbet.

| (3) | Der er blevet tre pladser ledige som suppleant til Regionsudvalget, efter at Mariëtte PENNARTS-POUW, Michiel SCHEFFER og Ben DE REUs mandatperioder er udløbet. |
| --- | --- |

(3)

Der er blevet tre pladser ledige som suppleant til Regionsudvalget, efter at Mariëtte PENNARTS-POUW, Michiel SCHEFFER og Ben DE REUs mandatperioder er udløbet.

| (4) | Der er blevet to pladser ledige som suppleant, efter at Michiel RIJSBERMAN og Tjisse STELPSTRA er blevet beskikket som medlemmer af Regionsudvalget — |
| --- | --- |

(4)

Der er blevet to pladser ledige som suppleant, efter at Michiel RIJSBERMAN og Tjisse STELPSTRA er blevet beskikket som medlemmer af Regionsudvalget —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende beskikkes herved til Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2020:

| a) | som medlemmer:






  — | Michiel RIJSBERMAN, gedeputeerde Flevoland, |
| --- | --- | --- |

a)

som medlemmer:

—

Michiel RIJSBERMAN, gedeputeerde Flevoland,

| — | Tjisse STELPSTRA, gedeputeerde Drenthe, |
| --- | --- |

—

Tjisse STELPSTRA, gedeputeerde Drenthe,

| — | Andy DRITTY, gedeputeerde Limburg, |
| --- | --- |

—

Andy DRITTY, gedeputeerde Limburg,

| — | Christianne VAN DER WAL, gedeputeerde Gelderland, |
| --- | --- |

—

Christianne VAN DER WAL, gedeputeerde Gelderland,

| b) | som suppleanter:






  — | Johannes KRAMER, gedeputeerde Fryslân, |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter:

—

Johannes KRAMER, gedeputeerde Fryslân,

| — | Anita PIJPELINK, gedeputeerde Zeeland, |
| --- | --- |

—

Anita PIJPELINK, gedeputeerde Zeeland,

| — | Robert STRIJK, gedeputeerde Utrecht, |
| --- | --- |

—

Robert STRIJK, gedeputeerde Utrecht,

| — | Jack VAN DER HOEK, gedeputeerde Noord-Holland, |
| --- | --- |

—

Jack VAN DER HOEK, gedeputeerde Noord-Holland,

| — | Eddy VAN HIJUM, gedeputeerde Overijssel. |
| --- | --- |

—

Eddy VAN HIJUM, gedeputeerde Overijssel.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 4. oktober 2019.

På Rådets vegne

K. MIKKONEN

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU) 2015/116 af 26. januar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 20 af 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2015/190 af 5. februar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 31 af 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2015/994 af 23. juni 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 159 af 25.6.2015, s. 70).

3

(4)  Rådets afgørelse (EU) 2015/1573 af 18. september 2015 om beskikkelse af fire nederlandske medlemmer af og fem nederlandske suppleanter til Regionsudvalget (EUT L 245 af 22.9.2015, s. 10).

4

(5)  Rådets afgørelse (EU) 2016/1205 af 18. juli 2016 om beskikkelse af to suppleanter til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Nederlandene (EUT L 198 af 23.7.2016, s. 46).

5

(6)  Rådets afgørelse (EU) 2016/1816 af 7. oktober 2016 om beskikkelse af et medlem af Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Nederlandene (EUT L 278 af 14.10.2016, s. 44).

6

(7)  Rådets afgørelse (EU) 2017/1765 af 25. september 2017 om beskikkelse af to medlemmer af og to suppleanter til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Nederlandene (EUT L 250 af 28.9.2017, s. 59).

7

---

| 10.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 259/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 259/61

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2019/1696

af 4. oktober 2019

om beskikkelse af et medlem af og fem suppleanter til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Spanien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR −

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den spanske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 26. januar 2015, den 5. februar 2015 og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020. Den 5. oktober 2015 trådte Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL i stedet for Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2015/1792 (4). Den 9. oktober 2015 trådte Marc PONS i PONS i stedet for Esteban MAS PORTELL som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2015/1915 (5). Den 14. marts 2016 trådte Vicente GUILLÉN IZQUIERDO i stedet for Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2016/409 (6). Den 9. juni 2016 trådte Pilar COSTA i SERRA i stedet for Marc PONS i PONS som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2016/991 (7). Den 18. juli 2016 trådte Amadeu ALTAFAJ i TARDIO i stedet for Roger ALBINYANA i SAIGÍ som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2016/1203 (8). Den 21. marts 2017 trådte Virginia MARCO CÁRCEL i stedet for Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2017/551 (9). Den 22. maj 2018 trådte Josep Enric CLAVEROL i FLORIT i stedet for Pilar COSTA i SERRA som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2018/770 (10). Den 8. oktober 2018 trådte Natàlia MAS GUIX i stedet for Amadeu ALTAFAJ i TARDIO som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2018/1502 (11). Den 13. maj 2019 trådte Mireia BORRELL PORTA i stedet for Natàlia MAS GUIX som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2019/809 (12). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 26. januar 2015, den 5. februar 2015 og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020. Den 5. oktober 2015 trådte Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL i stedet for Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2015/1792 (4). Den 9. oktober 2015 trådte Marc PONS i PONS i stedet for Esteban MAS PORTELL som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2015/1915 (5). Den 14. marts 2016 trådte Vicente GUILLÉN IZQUIERDO i stedet for Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2016/409 (6). Den 9. juni 2016 trådte Pilar COSTA i SERRA i stedet for Marc PONS i PONS som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2016/991 (7). Den 18. juli 2016 trådte Amadeu ALTAFAJ i TARDIO i stedet for Roger ALBINYANA i SAIGÍ som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2016/1203 (8). Den 21. marts 2017 trådte Virginia MARCO CÁRCEL i stedet for Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2017/551 (9). Den 22. maj 2018 trådte Josep Enric CLAVEROL i FLORIT i stedet for Pilar COSTA i SERRA som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2018/770 (10). Den 8. oktober 2018 trådte Natàlia MAS GUIX i stedet for Amadeu ALTAFAJ i TARDIO som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2018/1502 (11). Den 13. maj 2019 trådte Mireia BORRELL PORTA i stedet for Natàlia MAS GUIX som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2019/809 (12).

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at Javier FERNÁNDEZ’ mandatperiode er udløbet. |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at Javier FERNÁNDEZ’ mandatperiode er udløbet.

| (3) | Der er blevet tre pladser ledige som suppleant til Regionsudvalget, efter at Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ’, Vicente GUILLÉN IZQUIERDOs og Josep Enric CLAVEROL i FLORITs mandatperioder er udløbet. |
| --- | --- |

(3)

Der er blevet tre pladser ledige som suppleant til Regionsudvalget, efter at Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ’, Vicente GUILLÉN IZQUIERDOs og Josep Enric CLAVEROL i FLORITs mandatperioder er udløbet.

| (4) | Der er blevet to pladser ledige som suppleant til Regionsudvalget, efter udløbet af de mandater, på grundlag af hvilke Mireia BORRELL PORTA (Directora General de Relaciones Exteriores, Generalitat de Catalunya) og Virginia MARCO CÁRCEL (Directora General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha) blev indstillet — |
| --- | --- |

(4)

Der er blevet to pladser ledige som suppleant til Regionsudvalget, efter udløbet af de mandater, på grundlag af hvilke Mireia BORRELL PORTA (Directora General de Relaciones Exteriores, Generalitat de Catalunya) og Virginia MARCO CÁRCEL (Directora General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha) blev indstillet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende beskikkes herved til Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2020:

| a) | som medlem:






  — | Adrián BARBÓN RODRÍGUEZ, Presidente del Principado de Asturias |
| --- | --- | --- |

a)

som medlem:

—

Adrián BARBÓN RODRÍGUEZ, Presidente del Principado de Asturias

| b) | som suppleanter:






  — | Ana CÁRCABA GARCÍA, Consejera de Hacienda del Principado de Asturias |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter:

—

Ana CÁRCABA GARCÍA, Consejera de Hacienda del Principado de Asturias

| — | María Teresa PÉREZ ESTEBAN, Consejera de Presidencia y Relaciones Institucionales del Gobierno de Aragón |
| --- | --- |

—

María Teresa PÉREZ ESTEBAN, Consejera de Presidencia y Relaciones Institucionales del Gobierno de Aragón

| — | Antonio VICENS, Director General de Relaciones Exteriores del Gobierno
  de las Islas Baleares |
| --- | --- |

—

Antonio VICENS, Director General de Relaciones Exteriores del Gobierno
  de las Islas Baleares

| — | Mireia BORRELL PORTA, Secretaria de Acción Exterior y de la Unión Europea de la Generalidad de Cataluña (ændret mandat) |
| --- | --- |

—

Mireia BORRELL PORTA, Secretaria de Acción Exterior y de la Unión Europea de la Generalidad de Cataluña (ændret mandat)

| — | Virginia MARCO CÁRCEL, Directora General de Asuntos Europeos de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha (ændret mandat). |
| --- | --- |

—

Virginia MARCO CÁRCEL, Directora General de Asuntos Europeos de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha (ændret mandat).

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 4. oktober 2019.

På Rådets vegne

K. MIKKONEN

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU) 2015/116 af 26. januar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 20 af 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2015/190 af 5. februar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 31 af 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2015/994 af 23. juni 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 159 af 25.6.2015, s. 70).

3

(4)  Rådets afgørelse (EU) 2015/1792 af 5. oktober 2015 om beskikkelse af fem spanske medlemmer af og fem spanske suppleanter til Regionsudvalget (EUT L 260 af 7.10.2015, s. 28).

4

(5)  Rådets afgørelse (EU) 2015/1915 af 9. oktober 2015 om beskikkelse af to spanske medlemmer af og tre spanske suppleanter til Regionsudvalget (EUT L 280 af 24.10.2015, s. 26).

5

(6)  Rådets afgørelse (EU) 2016/409 af 14. marts 2016 om beskikkelse af et medlem af og en suppleant til Regionsudvalget, som foreslået af Kongeriget Spanien (EUT L 74 af 19.3.2016, s. 38).

6

(7)  Rådets afgørelse (EU) 2016/991 af 9. juni 2016 om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Spanien (EUT L 162 af 21.6.2016, s. 14).

7

(8)  Rådets afgørelse (EU) 2016/1203 af 18. juli 2016 om beskikkelse af et medlem af og en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Spanien (EUT L 198 af 23.7.2016, s. 44).

8

(9)  Rådets afgørelse (EU) 2017/551 af 21. marts 2017 om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Spanien (EUT L 79 af 24.3.2017, s. 7).

9

(10)  Rådets afgørelse (EU) 2018/770 af 22. maj 2018 om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Spanien (EUT L 129 af 25.5.2018, s. 81).

10

(11)  Rådets afgørelse (EU) 2018/1502 af 8. oktober 2018 om beskikkelse af et medlem af og en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Spanien (EUT L 254 af 10.10.2018, s. 7).

11

(12)  Rådets afgørelse (EU) 2019/809 af 13. maj 2019 om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Spanien (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 10).

12

---

| 10.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 259/63 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 259/63

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/1697

af 7. oktober 2019

om Irlands elektroniske udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (1), særlig artikel 33,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 25, stk. 2, i afgørelse 2008/615/RIA må levering af personoplysninger som omhandlet i nævnte afgørelse ikke ske, før de almindelige bestemmelser om databeskyttelse fastsat i nævnte afgørelses kapitel 6 er gennemført i den nationale lovgivning på de berørte medlemsstaters område. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 25, stk. 2, i afgørelse 2008/615/RIA må levering af personoplysninger som omhandlet i nævnte afgørelse ikke ske, før de almindelige bestemmelser om databeskyttelse fastsat i nævnte afgørelses kapitel 6 er gennemført i den nationale lovgivning på de berørte medlemsstaters område.

| (2) | Artikel 20 i Rådets afgørelse 2008/616/RIA (3) bestemmer, at kontrollen af, at den i betragtning 1 omhandlede betingelse er opfyldt for så vidt angår elektronisk dataudveksling i henhold til kapitel 2 i afgørelse 2008/615/RIA, skal ske på grundlag af en evalueringsrapport, der baseres på et spørgeskema, et evalueringsbesøg og en forsøgsfase. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 20 i Rådets afgørelse 2008/616/RIA (3) bestemmer, at kontrollen af, at den i betragtning 1 omhandlede betingelse er opfyldt for så vidt angår elektronisk dataudveksling i henhold til kapitel 2 i afgørelse 2008/615/RIA, skal ske på grundlag af en evalueringsrapport, der baseres på et spørgeskema, et evalueringsbesøg og en forsøgsfase.

| (3) | I henhold til kapitel 4, punkt 1.1, i bilaget til afgørelse 2008/616/RIA vedrører det spørgeskema, der udarbejdes af den relevante arbejdsgruppe i Rådet, hver af de elektroniske dataudvekslinger, og det skal besvares af en medlemsstat, så snart den mener, at den opfylder forudsætningerne for dataudveksling i den relevante datakategori. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til kapitel 4, punkt 1.1, i bilaget til afgørelse 2008/616/RIA vedrører det spørgeskema, der udarbejdes af den relevante arbejdsgruppe i Rådet, hver af de elektroniske dataudvekslinger, og det skal besvares af en medlemsstat, så snart den mener, at den opfylder forudsætningerne for dataudveksling i den relevante datakategori.

| (4) | Irland har besvaret spørgeskemaet om databeskyttelse og spørgeskemaet om udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre. |
| --- | --- |

(4)

Irland har besvaret spørgeskemaet om databeskyttelse og spørgeskemaet om udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre.

| (5) | Irland har gennemført en vellykket forsøgsfase med Nederlandene. |
| --- | --- |

(5)

Irland har gennemført en vellykket forsøgsfase med Nederlandene.

| (6) | Der er aflagt et evalueringsbesøg i Irland, og den nederlandske og portugisiske evalueringsgruppe har udarbejdet en rapport om evalueringsbesøget, som er blevet sendt til den relevante arbejdsgruppe i Rådet. |
| --- | --- |

(6)

Der er aflagt et evalueringsbesøg i Irland, og den nederlandske og portugisiske evalueringsgruppe har udarbejdet en rapport om evalueringsbesøget, som er blevet sendt til den relevante arbejdsgruppe i Rådet.

| (7) | Rådet har fået forelagt en samlet evalueringsrapport, som opsummerer resultaterne af spørgeskemaet, evalueringsbesøget og forsøgsfasen vedrørende udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre. |
| --- | --- |

(7)

Rådet har fået forelagt en samlet evalueringsrapport, som opsummerer resultaterne af spørgeskemaet, evalueringsbesøget og forsøgsfasen vedrørende udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre.

| (8) | Den 7. marts 2019 konkluderede Rådet efter at have noteret samtykke fra alle medlemsstater, som er bundet af afgørelse 2008/615/RIA, at Irland fuldt ud har gennemført de almindelige bestemmelser om databeskyttelse i kapitel 6 i afgørelse 2008/615/RIA. |
| --- | --- |

(8)

Den 7. marts 2019 konkluderede Rådet efter at have noteret samtykke fra alle medlemsstater, som er bundet af afgørelse 2008/615/RIA, at Irland fuldt ud har gennemført de almindelige bestemmelser om databeskyttelse i kapitel 6 i afgørelse 2008/615/RIA.

| (9) | Med henblik på elektronisk søgning af oplysninger i køretøjsregistre bør Irland derfor have ret til at modtage og levere personoplysninger i henhold til artikel 12 i afgørelse 2008/615/RIA. |
| --- | --- |

(9)

Med henblik på elektronisk søgning af oplysninger i køretøjsregistre bør Irland derfor have ret til at modtage og levere personoplysninger i henhold til artikel 12 i afgørelse 2008/615/RIA.

| (10) | Artikel 33 i afgørelse 2008/615/RIA tillægger Rådet gennemførelsesbeføjelser til at vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre nævnte afgørelse, navnlig med hensyn til modtagelse og levering af personoplysninger som fastsat i nævnte afgørelse. |
| --- | --- |

(10)

Artikel 33 i afgørelse 2008/615/RIA tillægger Rådet gennemførelsesbeføjelser til at vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre nævnte afgørelse, navnlig med hensyn til modtagelse og levering af personoplysninger som fastsat i nævnte afgørelse.

| (11) | Da betingelserne for at udløse udøvelse af sådanne gennemførelsesbeføjelser er opfyldt, og proceduren i denne henseende er blevet fulgt, bør der vedtages en gennemførelsesafgørelse om Irlands elektroniske udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre med henblik på at give denne medlemsstat mulighed for at modtage og levere personoplysninger i henhold til artikel 12 i afgørelse 2008/615/RIA. |
| --- | --- |

(11)

Da betingelserne for at udløse udøvelse af sådanne gennemførelsesbeføjelser er opfyldt, og proceduren i denne henseende er blevet fulgt, bør der vedtages en gennemførelsesafgørelse om Irlands elektroniske udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre med henblik på at give denne medlemsstat mulighed for at modtage og levere personoplysninger i henhold til artikel 12 i afgørelse 2008/615/RIA.

| (12) | Afgørelse 2008/615/RIA er bindende for Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige, som derfor deltager i vedtagelsen og anvendelsen af nærværende afgørelse, der gennemfører afgørelse 2008/615/RIA — |
| --- | --- |

(12)

Afgørelse 2008/615/RIA er bindende for Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige, som derfor deltager i vedtagelsen og anvendelsen af nærværende afgørelse, der gennemfører afgørelse 2008/615/RIA —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Med henblik på elektronisk søgning af oplysninger i køretøjsregistre har Irland ret til at modtage og levere personoplysninger i henhold til artikel 12 i afgørelse 2008/615/RIA fra den 11. oktober 2019.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne afgørelse finder anvendelse i overensstemmelse med traktaterne.

Udfærdiget i Luxembourg, den 7. oktober 2019.

På Rådets vegne

A.-M. HENRIKSSON

Formand

---

(1)  
  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  Udtalelse af 17.9.2019 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  Rådets afgørelse 2008/616/RIA af 23. juni 2008 om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (EUT L 210 af 6.8.2008, s. 12).

3

---

| 10.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 259/65 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 259/65

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/1698

af 9. oktober 2019

om europæiske standarder for produkter, der er udarbejdet til støtte for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (1), særlig artikel 4, stk. 2, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 3, stk. 2, andet afsnit, i direktiv 2001/95/EF formodes et produkt at være sikkert for så vidt angår de risici og risikokategorier, der er omfattet af de pågældende nationale standarder, når det er i overensstemmelse med ikkebindende nationale standarder, der gennemfører europæiske standarder, for hvilke Kommissionen i overensstemmelse med direktivets artikel 4 har offentliggjort referencer i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 3, stk. 2, andet afsnit, i direktiv 2001/95/EF formodes et produkt at være sikkert for så vidt angår de risici og risikokategorier, der er omfattet af de pågældende nationale standarder, når det er i overensstemmelse med ikkebindende nationale standarder, der gennemfører europæiske standarder, for hvilke Kommissionen i overensstemmelse med direktivets artikel 4 har offentliggjort referencer i Den Europæiske Unions Tidende.

| (2) | Den 27. juli 2011 vedtog Kommissionen afgørelse 2011/479/EU (2) om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for gymnastikudstyr. |
| --- | --- |

(2)

Den 27. juli 2011 vedtog Kommissionen afgørelse 2011/479/EU (2) om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for gymnastikudstyr.

| (3) | Ved brev M/507 af 5. september 2012 anmodede Kommissionen CEN om at udarbejde europæiske standarder til tackling af de største risici forbundet med gymnastikudstyr i henhold til sikkerhedskravene. På grundlag af denne anmodning vedtog CEN standarden EN 913:2008 »Gymnastikudstyr — Generelle sikkerhedskrav og prøvningsmetoder«. Referencen for den nævnte standard blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3) den 11. juli 2014 på grundlag af Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/357/EU (4). |
| --- | --- |

(3)

Ved brev M/507 af 5. september 2012 anmodede Kommissionen CEN om at udarbejde europæiske standarder til tackling af de største risici forbundet med gymnastikudstyr i henhold til sikkerhedskravene. På grundlag af denne anmodning vedtog CEN standarden EN 913:2008 »Gymnastikudstyr — Generelle sikkerhedskrav og prøvningsmetoder«. Referencen for den nævnte standard blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3) den 11. juli 2014 på grundlag af Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/357/EU (4).

| (4) | CEN udarbejdede under hensyntagen til ny viden og udviklingen af markedet den nye europæiske standard EN 913:2018. |
| --- | --- |

(4)

CEN udarbejdede under hensyntagen til ny viden og udviklingen af markedet den nye europæiske standard EN 913:2018.

| (5) | Den europæiske standard EN 913:2018 er i overensstemmelse med det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF. Referencen herfor bør derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(5)

Den europæiske standard EN 913:2018 er i overensstemmelse med det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF. Referencen herfor bør derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

| (6) | Den 29. november 2011 vedtog Kommissionen afgørelse 2011/786/EU (5) om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for cykler, cykler til småbørn og bagagebærere til cykler. |
| --- | --- |

(6)

Den 29. november 2011 vedtog Kommissionen afgørelse 2011/786/EU (5) om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for cykler, cykler til småbørn og bagagebærere til cykler.

| (7) | Ved brev M/508 af 6. september 2012 anmodede Kommissionen CEN om at udarbejde europæiske standarder til tackling af de største risici forbundet med cykler, cykler til småbørn og bagagebærere til cykler i henhold til sikkerhedskravene. På grundlag af denne anmodning vedtog CEN en række standarder: EN ISO 4210-2:2014 »Krav til by- og trekkingcykler, cykler til unge samt mountain- og racercykler« og EN ISO 4210-6:2014 »Prøvningsmetoder for stel og fork«. Referencerne for de nævnte standarder blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (6) på grundlag af Kommissionens afgørelse (EU) 2015/681 (7). |
| --- | --- |

(7)

Ved brev M/508 af 6. september 2012 anmodede Kommissionen CEN om at udarbejde europæiske standarder til tackling af de største risici forbundet med cykler, cykler til småbørn og bagagebærere til cykler i henhold til sikkerhedskravene. På grundlag af denne anmodning vedtog CEN en række standarder: EN ISO 4210-2:2014 »Krav til by- og trekkingcykler, cykler til unge samt mountain- og racercykler« og EN ISO 4210-6:2014 »Prøvningsmetoder for stel og fork«. Referencerne for de nævnte standarder blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (6) på grundlag af Kommissionens afgørelse (EU) 2015/681 (7).

| (8) | CEN udarbejdede under hensyntagen til ny viden og udviklingen af markedet de nye europæiske standarder EN ISO 4210-2-2015 og EN ISO 4210-6-2015. |
| --- | --- |

(8)

CEN udarbejdede under hensyntagen til ny viden og udviklingen af markedet de nye europæiske standarder EN ISO 4210-2-2015 og EN ISO 4210-6-2015.

| (9) | De europæiske standarder EN ISO 4210-2-2015 og EN ISO 4210-6-2015 er i overensstemmelse med det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF. Referencerne herfor bør derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(9)

De europæiske standarder EN ISO 4210-2-2015 og EN ISO 4210-6-2015 er i overensstemmelse med det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF. Referencerne herfor bør derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

| (10) | På baggrund af Kommissionens anmodning M/508 af 6. september 2012 vedtog CEN standarden EN 14872:2006 »Cykler — Tilbehør til cykler — Bagagebærer«. Referencen for den nævnte standard blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (8) på grundlag af Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2006/514/EF (9). |
| --- | --- |

(10)

På baggrund af Kommissionens anmodning M/508 af 6. september 2012 vedtog CEN standarden EN 14872:2006 »Cykler — Tilbehør til cykler — Bagagebærer«. Referencen for den nævnte standard blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (8) på grundlag af Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2006/514/EF (9).

| (11) | CEN udarbejdede under hensyntagen til ny viden og udviklingen af markedet den nye europæiske standard EN ISO 11243:2016. |
| --- | --- |

(11)

CEN udarbejdede under hensyntagen til ny viden og udviklingen af markedet den nye europæiske standard EN ISO 11243:2016.

| (12) | Den europæiske standard EN ISO 11243:2016 er i overensstemmelse med det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF. Referencen herfor bør derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(12)

Den europæiske standard EN ISO 11243:2016 er i overensstemmelse med det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF. Referencen herfor bør derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

| (13) | Den 25. marts 2008 vedtog Kommissionen afgørelse 2008/264/EF (10) om brandsikkerhedskrav i europæiske standarder for cigaretter. |
| --- | --- |

(13)

Den 25. marts 2008 vedtog Kommissionen afgørelse 2008/264/EF (10) om brandsikkerhedskrav i europæiske standarder for cigaretter.

| (14) | Ved brev M/425 af 27. juni 2008 anmodede Kommissionen Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) om at udarbejde europæiske standarder til tackling af de største risici forbundet med cigaretter i henhold til brandsikkerhedskravene. På grundlag af denne anmodning vedtog CEN standarden EN ISO 12863:2010 »Standardprøvemetode til vurdering af cigaretters antændelsestilbøjelighed«. Referencen for den nævnte standard blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (11) på grundlag af Kommissionens afgørelse 2011/496/EU (12). |
| --- | --- |

(14)

Ved brev M/425 af 27. juni 2008 anmodede Kommissionen Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) om at udarbejde europæiske standarder til tackling af de største risici forbundet med cigaretter i henhold til brandsikkerhedskravene. På grundlag af denne anmodning vedtog CEN standarden EN ISO 12863:2010 »Standardprøvemetode til vurdering af cigaretters antændelsestilbøjelighed«. Referencen for den nævnte standard blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (11) på grundlag af Kommissionens afgørelse 2011/496/EU (12).

| (15) | CEN udarbejdede under hensyntagen til ny viden og udviklingen af markedet den ændrede standard EN ISO 12863:2010 ved at vedtage ændring EN ISO 12863:2010/A1:2016. |
| --- | --- |

(15)

CEN udarbejdede under hensyntagen til ny viden og udviklingen af markedet den ændrede standard EN ISO 12863:2010 ved at vedtage ændring EN ISO 12863:2010/A1:2016.

| (16) | Ændringen EN ISO 12863:2010/A1:2016 er i overensstemmelse med det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF. Referencen herfor bør derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(16)

Ændringen EN ISO 12863:2010/A1:2016 er i overensstemmelse med det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF. Referencen herfor bør derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

| (17) | Den 27. juli 2011 vedtog Kommissionen afgørelse 2011/476/EU (13) om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for stationært træningsudstyr. |
| --- | --- |

(17)

Den 27. juli 2011 vedtog Kommissionen afgørelse 2011/476/EU (13) om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for stationært træningsudstyr.

| (18) | Ved brev M/506 af 5. september 2012 anmodede Kommissionen CEN om at udarbejde europæiske standarder til tackling af de største risici forbundet med stationært træningsudstyr i henhold til sikkerhedskravene. På grundlag af denne anmodning vedtog CEN en række standarder: EN 957-4:2006+A1:2010 »Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for bænke til styrketræning«, EN 957-5:2009 »Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for stationært træningsudstyr med pedalkranke«, EN 957-8:1998 »Stepmaskiner, rulletrappemaskiner og trappemaskiner. Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder«, EN 957-9:2003 »Elliptiske træningsmaskiner, yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder« og EN 957-10:2005 »Motionscykler med fast drev eller uden frihjul — Supplerende specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder«. Referencerne for de nævnte standarder blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (14) på grundlag af afgørelse 2014/357/EU. |
| --- | --- |

(18)

Ved brev M/506 af 5. september 2012 anmodede Kommissionen CEN om at udarbejde europæiske standarder til tackling af de største risici forbundet med stationært træningsudstyr i henhold til sikkerhedskravene. På grundlag af denne anmodning vedtog CEN en række standarder: EN 957-4:2006+A1:2010 »Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for bænke til styrketræning«, EN 957-5:2009 »Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for stationært træningsudstyr med pedalkranke«, EN 957-8:1998 »Stepmaskiner, rulletrappemaskiner og trappemaskiner. Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder«, EN 957-9:2003 »Elliptiske træningsmaskiner, yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder« og EN 957-10:2005 »Motionscykler med fast drev eller uden frihjul — Supplerende specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder«. Referencerne for de nævnte standarder blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (14) på grundlag af afgørelse 2014/357/EU.

| (19) | CEN udarbejdede under hensyntagen til ny viden og udviklingen af markedet de nye europæiske standarder EN ISO 20957-4:2016, EN ISO 20957-5:2016, EN ISO 20957-8:2017, EN ISO 20957-9:2016 og EN ISO 20957-10:2017. |
| --- | --- |

(19)

CEN udarbejdede under hensyntagen til ny viden og udviklingen af markedet de nye europæiske standarder EN ISO 20957-4:2016, EN ISO 20957-5:2016, EN ISO 20957-8:2017, EN ISO 20957-9:2016 og EN ISO 20957-10:2017.

| (20) | De europæiske standarder EN ISO 20957-4:2016, EN ISO 20957-5:2016, EN ISO 20957-8:2017, EN ISO 20957-9:2016 og EN ISO 20957-10:2017 er i overensstemmelse med det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF. Referencerne herfor bør derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(20)

De europæiske standarder EN ISO 20957-4:2016, EN ISO 20957-5:2016, EN ISO 20957-8:2017, EN ISO 20957-9:2016 og EN ISO 20957-10:2017 er i overensstemmelse med det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF. Referencerne herfor bør derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

| (21) | Den 21. april 2005 vedtog Kommissionen beslutning 2005/323/EF (15) om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for flydende fritidsartikler til brug på eller i vandet. |
| --- | --- |

(21)

Den 21. april 2005 vedtog Kommissionen beslutning 2005/323/EF (15) om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for flydende fritidsartikler til brug på eller i vandet.

| (22) | Ved brev M/372 af 5. september 2012 anmodede Kommissionen CEN om at udarbejde europæiske standarder til tackling af de største risici forbundet med flydende fritidsartikler til brug på eller i vandet i henhold til sikkerhedskravene. På grundlag af denne anmodning vedtog CEN en række standarder: EN 15649-1:2009+A2:2013, EN 15649-2:2009+A2:2013, EN 15649-3:2009+A1:2012, EN 15649-4:2010+A1:2012, EN 15649-5:2009, EN 15649-6:2009+A1:2013, EN 15649-7:2009 for flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet. Referencerne for rækken af standarder blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (16) på grundlag af Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/359/EU (17), 2014/875/EU (18) og 2013/390/EU (19). |
| --- | --- |

(22)

Ved brev M/372 af 5. september 2012 anmodede Kommissionen CEN om at udarbejde europæiske standarder til tackling af de største risici forbundet med flydende fritidsartikler til brug på eller i vandet i henhold til sikkerhedskravene. På grundlag af denne anmodning vedtog CEN en række standarder: EN 15649-1:2009+A2:2013, EN 15649-2:2009+A2:2013, EN 15649-3:2009+A1:2012, EN 15649-4:2010+A1:2012, EN 15649-5:2009, EN 15649-6:2009+A1:2013, EN 15649-7:2009 for flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet. Referencerne for rækken af standarder blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (16) på grundlag af Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/359/EU (17), 2014/875/EU (18) og 2013/390/EU (19).

| (23) | CEN udarbejdede under hensyntagen til ny viden og udviklingen af markedet den nye række europæiske standarder EN ISO 25649:2017 (del 1-7). |
| --- | --- |

(23)

CEN udarbejdede under hensyntagen til ny viden og udviklingen af markedet den nye række europæiske standarder EN ISO 25649:2017 (del 1-7).

| (24) | De europæiske standarder EN ISO 25649:2017 (del 1-7) er i overensstemmelse med det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF. Referencerne herfor bør derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(24)

De europæiske standarder EN ISO 25649:2017 (del 1-7) er i overensstemmelse med det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF. Referencerne herfor bør derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

| (25) | De europæiske standarder EN 913:2008, EN 957-4:2006+A1:2010, EN 957-5:2009, EN 957-8:1998, EN 957-9:2003, EN 957-10:2005, EN ISO 4210-2:2014, EN ISO 4210-6:2014, EN 14872:2006 og EN 15649 erstattes af nye eller ændrede europæiske standarder, hvis referencer skal offentliggøres ved denne afgørelse. Det er derfor nødvendigt at tilbagetrække referencerne for de nævnte standarder fra Den Europæiske Unions Tidende (20). |
| --- | --- |

(25)

De europæiske standarder EN 913:2008, EN 957-4:2006+A1:2010, EN 957-5:2009, EN 957-8:1998, EN 957-9:2003, EN 957-10:2005, EN ISO 4210-2:2014, EN ISO 4210-6:2014, EN 14872:2006 og EN 15649 erstattes af nye eller ændrede europæiske standarder, hvis referencer skal offentliggøres ved denne afgørelse. Det er derfor nødvendigt at tilbagetrække referencerne for de nævnte standarder fra Den Europæiske Unions Tidende (20).

| (26) | Af hensyn til klarheden bør der offentliggøres en fuldstændig liste over referencer for europæiske standarder, der er udarbejdet til støtte for direktiv 2001/95/EF, og som opfylder de krav, de har til formål at dække, i én retsakt. Referencerne for de europæiske standarder, der i øjeblikket er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (21), bør derfor medtages i denne afgørelse. Det er derfor nødvendigt at ophæve de relevante kommissionsafgørelser om offentliggørelse af disse standarder. |
| --- | --- |

(26)

Af hensyn til klarheden bør der offentliggøres en fuldstændig liste over referencer for europæiske standarder, der er udarbejdet til støtte for direktiv 2001/95/EF, og som opfylder de krav, de har til formål at dække, i én retsakt. Referencerne for de europæiske standarder, der i øjeblikket er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (21), bør derfor medtages i denne afgørelse. Det er derfor nødvendigt at ophæve de relevante kommissionsafgørelser om offentliggørelse af disse standarder.

| (27) | Overholdelse af den relevante nationale standard, der gennemfører den europæiske standard, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, giver formodning om sikkerhed for så vidt angår de risici og risikokategorier, der er omfattet af den pågældende nationale standard, fra datoen for offentliggørelsen af referencen for den europæiske standard i Den Europæiske Unions Tidende. Denne afgørelse bør derfor træde i kraft på dagen for offentliggørelsen. |
| --- | --- |

(27)

Overholdelse af den relevante nationale standard, der gennemfører den europæiske standard, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, giver formodning om sikkerhed for så vidt angår de risici og risikokategorier, der er omfattet af den pågældende nationale standard, fra datoen for offentliggørelsen af referencen for den europæiske standard i Den Europæiske Unions Tidende. Denne afgørelse bør derfor træde i kraft på dagen for offentliggørelsen.

| (28) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved direktiv 2001/95/EF — |
| --- | --- |

(28)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved direktiv 2001/95/EF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Referencerne for de europæiske standarder for produkter, der er udarbejdet til støtte for direktiv 2001/95/EF og opført i bilag I til denne afgørelse, offentliggøres hermed i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 2

Referencerne for de europæiske standarder for produkter, der er udarbejdet til støtte for direktiv 2001/95/EF og opført i bilag II til denne afgørelse, trækkes hermed tilbage fra Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 3

Kommissionens beslutning K(2004) 1493 (22), Kommissionens beslutning 2005/718/EF (23), Kommissionens beslutning 2006/514/EF, Kommissionens beslutning 2009/18/EF (24), Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/496/EU, Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/29/EU (25), Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/390/EU, Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/357/EU, Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/358/EU (26), Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/359/EU, Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/531/EU (27), Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/875/EU, Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/681, Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1345 (28) og Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1014 (29) ophæves.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. oktober 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EFT L 11 af 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  Kommissionens afgørelse 2011/479/EU af 27. juli 2011 om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for gymnastikudstyr i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (EUT L 197 af 29.7.2011, s. 13).

2

(3)  Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed (2017/C 267/03) (EUT C 267 af 11.8.2017, s. 7).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/357/EU af 13. juni 2014 om overensstemmelse mellem, dels de europæiske standarder i EN 957-serien (del 2 og 4-10) samt EN ISO 20957 (del 1) for stationært træningsudstyr, dels ti europæiske standarder for gymnastikudstyr, og det almindelige sikkerhedskrav i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF og om offentliggørelse af referencerne til disse standarder i Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 175 af 14.6.2014, s. 40).

4

Den Europæiske Unions Tidende

(5)  Kommissionens afgørelse 2011/786/EU af 29. november 2011 om sikkerhedskrav, der i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF skal opfyldes af de europæiske standarder for cykler, cykler til småbørn og bagagebærere til cykler (EUT L 319 af 2.12.2011, s. 106).

5

(6)  Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed (2017/C 267/03) (EUT C 267 af 11.8.2017, s. 7).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/681 af 29. april 2015 om offentliggørelse af referencerne for standard EN ISO 4210, del 1-9, for by- og trekkingcykler, mountainbikes og racercykler og for standard EN ISO 8098 for børnecykler i Den Europæiske Unions Tidende i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (EUT L 111 af 30.4.2015, s. 30).

7

Den Europæiske Unions Tidende

(8)  Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed (2017/C 267/03) (EUT C 267 af 11.8.2017, s. 7).

8

(9)  Kommissionens beslutning 2006/514/EF af 20. juli 2006 om overensstemmelse mellem visse standarder og det almindelige sikkerhedskrav i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF og offentliggørelse af referencerne for de pågældende standarder i Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 35).

9

Den Europæiske Unions Tidende

(10)  Kommissionens afgørelse 2008/264/EF af 25. marts 2008 om brandsikkerhedskrav i europæiske standarder for cigaretter i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (EUT L 83 af 26.3.2008, s. 35).

10

(11)  Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed (2017/C 267/03) (EUT C 267 af 11.8.2017, s. 7).

11

(12)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/496/EU af 9. august 2011 om overensstemmelse for så vidt angår standard EN 16156:2010 »Cigaretter — Vurdering af cigaretters antændelsestilbøjelighed — Sikkerhedskrav« og standard EN ISO 12863:2010 »Standardprøvemetode til vurdering af cigaretters antændelsestilbøjelighed« med det almindelige sikkerhedskrav i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF og offentliggørelse af referencerne til standard EN 16156:2010 »Cigaretter — Vurdering af cigaretters antændelsestilbøjelighed — Sikkerhedskrav« og standard EN ISO 12863:2010 »Standardprøvemetode til vurdering af cigaretters antændelsestilbøjelighed« i Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 205 af 10.8.2011, s. 31).

12

Den Europæiske Unions Tidende

(13)  Kommissionens afgørelse 2011/476/EU af 27. juli 2011 om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for stationært træningsudstyr i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (EUT L 196 af 28.7.2011, s. 16).

13

(14)  Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed (2017/C 267/03) (EUT C 267 af 11.8.2017, s. 7).

14

(15)  Kommissionens beslutning 2005/323/EF af 21. april 2005 om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for flydende fritidsartikler til brug på eller i vandet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (EUT L 104 af 23.4.2005, s. 39).

15

(16)  Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed (2017/C 267/03) (EUT C 267 af 11.8.2017, s. 7).

16

(17)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/359/EU af 13. juni 2014 om overensstemmelse mellem de europæiske standarder EN 15649-1:2009+A2:2013 og EN 15649-6:2009+A1:2013 for flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet og det almindelige sikkerhedskrav i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF og om offentliggørelse af referencerne til disse standarder i Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 175 af 14.6.2014, s. 45).

17

Den Europæiske Unions Tidende

(18)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/875/EU af 4. december 2014 om offentliggørelsen af referencerne til standard EN 15649-2:2009+A2:2013 for flydende fritidsartikler til brug på og i vandet og standard EN 957-6:2010+A1:2014 for stationært træningsudstyr i Den Europæiske Unions Tidende i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (EUT L 349 af 5.12.2014, s. 65).

18

Den Europæiske Unions Tidende

(19)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/390/EU af 18. juli 2013 om overensstemmelse mellem de europæiske standarder i EN 15649-serien (del 1-7) for flydende fritidsartikler til brug på og i vandet og det almindelige sikkerhedskrav i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF og om offentliggørelse af referencerne til disse standarder i Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 196 af 19.7.2013, s. 22).

19

Den Europæiske Unions Tidende

(20)  Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed (2017/C 267/03) (EUT C 267 af 11.8.2017, s. 7).

20

(21)  Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed (2017/C 267/03) (EUT C 267 af 11.8.2017, s. 7).

21

(22)  Kommissionens beslutning K(2004) 1493 af 23. april 2004 om overensstemmelse mellem visse standarder og det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF og offentliggørelse af referencerne for de pågældende standarder i Den Europæiske Unions Tidende.

22

Den Europæiske Unions Tidende

(23)  Kommissionens beslutning 2005/718/EF af 13. oktober 2005 om overensstemmelse mellem visse standarder og det almindelige sikkerhedskrav i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF og offentliggørelse af referencerne for de pågældende standarder i Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 271 af 15.10.2005, s. 51).

23

Den Europæiske Unions Tidende

(24)  Kommissionens beslutning 2009/18/EF af 22. december 2008 om overensstemmelse mellem standard EN 1273:2005 om gåstole og kravet om produktsikkerhed i almindelighed i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF samt offentliggørelse af standardens reference i Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 8 af 13.1.2009, s. 29).

24

Den Europæiske Unions Tidende

(25)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/29/EU af 13. januar 2012 om overensstemmelse mellem standard EN 60065:2002/A12:2011 »Audio-, video- og lignende elektroniske apparater — Sikkerhedskrav« og standard EN 60950-1:2006/A12:2011 »Informationsteknologiudstyr — Sikkerhed — Del 1: Generelle krav« med kravene om produktsikkerhed i almindelighed som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF og om offentliggørelse af referencerne til ovennævnte standarder i Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 13 af 17.1.2012, s. 7).

25

Den Europæiske Unions Tidende

(26)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/358/EU af 13. juni 2014 om overensstemmelse mellem den europæiske standard EN 16281:2013 for forbrugermonterede børnesikrede låseanordninger til vinduer og altandøre og det almindelige sikkerhedskrav i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF og om offentliggørelse af referencerne til disse standarder i Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 175 af 14.6.2014, s. 43).

26

Den Europæiske Unions Tidende

(27)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/531/EU af 14. august 2014 om overensstemmelse mellem de europæiske standarder EN 16433:2014 og EN 16434:2014 samt visse paragraffer i den europæiske standard EN 13120:2009+A1:2014 for indvendig afskærmning til døre og vinduer og det almindelige sikkerhedskrav i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF og om offentliggørelse af referencerne til disse standarder i Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 243 af 15.8.2014, s. 54).

27

Den Europæiske Unions Tidende

(28)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1345 af 31. juli 2015 om offentliggørelse af referencerne for standarderne for snore og bændler på børnetøj, for lifte og stativer, for sikkerhedsgitre og for pusleborde til privat brug i Den Europæiske Unions Tidende i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (EUT L 207 af 4.8.2015, s. 73).

28

Den Europæiske Unions Tidende

(29)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1014 af 15. juni 2017 om offentliggørelse af referencerne for standarderne EN 13869:2016 om krav til børnesikring af lightere og EN 13209-2:2015 om krav til bæreseler i Den Europæiske Unions Tidende i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (EUT L 153 af 16.6.2017, s. 36).

29

Den Europæiske Unions Tidende

---

BILAG I

| Nr. | Reference for standarden |
| --- | --- |
| 1. | EN 581-1:2006
  Udendørs møbler. Siddemøbler og borde til camping, privat og offentlig brug — Del 1: Generelle sikkerhedskrav |
| 2. | EN 913:2018
  Gymnastikudstyr — Generelle sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 3. | EN 914:2008
  Gymnastikudstyr — Parallelle barrer — Kombineret forskudt/parallel barre — Krav og prøvningsmetoder, herunder sikkerhed |
| 4. | EN 915:2008
  Gymnastikudstyr — Forskudte barrer — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder, herunder sikkerhed |
| 5. | EN 916:2003
  Gymnastikudstyr — Plinter — Krav og prøvningsmetoder inklusive sikkerhed |
| 6. | EN 957-2:2003
  Stationært træningsudstyr — Del 2: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for styrketræningsudstyr |
| 7. | EN 957-6:2010+A1:2014
  Stationært træningsudstyr — Del 6: Løbebånd, yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 8. | EN 957-7:1998
  Stationært træningsudstyr — Del 7: Romaskiner. Specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 9. | EN 1129-1:1995
  Møbler. Skabssenge. Sikkerhedskrav og prøvning — Del 1: Sikkerhedskrav |
| 10. | EN 1129-2:1995
  Møbler. Skabssenge. Sikkerhedskrav og prøvning — Del 2: Prøvningsmetode |
| 11. | EN 1130-1:1996
  Møbler. Krybber og vugger til privat brug — Del 1: Sikkerhedskrav |
| 12. | EN 1130-2:1996
  Møbler. Krybber og vugger til privat brug — Del 2: Prøvningsmetoder |
| 13. | EN 1273:2005
  Børneomsorgsprodukter — Gåstole — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 14. | EN 1466:2014
  Børneomsorgsprodukter — Lifte og stativer — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 15. | EN 1651:1999
  Paraglidningsudstyr— Fastspændingsseler — Sikkerhedskrav og belastningsprøvning |
| 16. | EN 1930:2011
  Børneomsorgsprodukter — Sikkerhedsgitre — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 17. | EN ISO 4210-1:2014
  Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 1: Termer og definitioner (ISO 4210-1:2014) |
| 18. | EN ISO 4210-2:2015
  Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 2: Krav til by- og trekkingcykler, cykler til unge samt mountain- og racercykler (ISO 4210-2:2015) |
| 19. | EN ISO 4210-3:2014
  Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 3: Fælles prøvningsmetoder (ISO 4210-3:2014) |
| 20. | EN ISO 4210-4:2014
  Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 4: Prøvningsmetoder for bremser (ISO 4210-4:2014) |
| 21. | EN ISO 4210-5:2014
  Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 5: Prøvningsmetoder for styretøj (ISO 4210-5:2014, Corrected version 2015-02-01) |
| 22. | EN ISO 4210-6:2015
  Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 6: Prøvningsmetoder for stel og fork (ISO 4210-6:2015) |
| 23. | EN ISO 4210-7:2014
  Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 7: Prøvningsmetoder for hjul og fælge (ISO 4210-7:2014) |
| 24. | EN ISO 4210-8:2014
  Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 8: Prøvningsmetoder for pedaler og skruer (ISO 4210-8:2014) |
| 25. | EN ISO 4210-9:2014
  Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 9: Prøvningsmetoder for sadler og sædestilling (ISO 4210-9:2014) |
| 26. | EN ISO 8098:2014
  Cykler — Sikkerhedskrav til børnecykler (ISO 8098:2014) |
| 27. | EN ISO 9994:2006
  Lightere — Sikkerhedsspecifikation (ISO 9994:2005) |
| 28. | EN ISO 11243:2016
  Cykler — Bagagebærere til cykler — Krav og prøvningsmetoder (ISO 11243:2016) |
| 29. | EN 12196:2003
  Gymnastikudstyr — Heste og bukke — Funktions- og sikkerhedskrav, prøvningsmetoder |
| 30. | EN 12197:1997
  Gymnastikudstyr — Vandrette barrer — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 31. | EN 12221-1:2008+A1:2013
  Børneomsorgsprodukter — Pusleborde til privat brug — Del 1: Sikkerhedskrav |
| 32. | EN 12221-2:2008+A1:2013
  Børneomsorgsprodukter — Pusleborde til privat brug — Del 2: Prøvningsmetoder |
| 33. | EN 12346:1998
  Gymnastikudstyr — Ribber, gitterstiger og klatrerammer — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 34. | EN 12432:1998
  Gymnastikudstyr — Balancebomme — Funktions- og sikkerhedskrav, prøvningsmetoder |
| 35. | EN 12491:2001
  Udstyr til paraglidning — Nødfaldskærm — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 36. | EN 12655:1998
  Gymnastikudstyr — Ophængte ringe — Funktions- og sikkerhedskrav, prøvningsmetoder |
| 37. | EN ISO 12863:2010
  Standardprøvemetode til vurdering af cigaretters antændelsestilbøjelighed (ISO 12863:2010)
  EN ISO 12863:2010/A1:2016 |
| 38. | EN 13120:2009+A1:2014
  Indvendige afskærmninger af vinduer og døre — Ydeevnekrav inklusive sikkerhed |
| 39. | EN 13209-1:2004
  Børneomsorgsprodukter — Bæreanordninger til børn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 1: Rygbærestole på stel |
| 40. | EN 13209-2:2015
  Børneomsorgsprodukter — Bæreanordninger til børn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 2: Bæreseler uden stel |
| 41. | EN 13219:2008
  Gymnastikudstyr — Trampoliner — Funktions- og sikkerhedskrav, prøvningsmetoder |
| 42. | EN 13319:2000
  Dykkerudstyr — Dybdemålere og instrumenter, der kombinerer målingen af dybde og tid — Funktions- og sikkerhedskrav, prøvningsmetoder |
| 43. | EN 13869:2016
  Lightere — Krav til børnesikring af lightere — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 44. | EN 13899:2003
  Sportsudstyr — Rulleskøjter — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 45. | EN 14059:2002
  Dekorative olielamper — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 46. | EN 14344:2004
  Børneomsorgsprodukter — Cykelbarnestole — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 47. | EN 14350-1:2004
  Børneomsorgsprodukter — Udstyr til indtagelse af drikkevarer — Del 1: Generelle og mekaniske krav og prøvninger |
| 48. | EN 14682:2014
  Børnetøj — Sikkerhedskrav — Snore og bændler på børnetøj — Specifikationer |
| 49. | EN 16156:2010
  Cigaretter — Vurdering af cigaretters antændelsestilbøjelighed — Sikkerhedskrav |
| 50. | EN 16281:2013
  Børnesikringsprodukter — Forbrugermonterede børnesikrede låseanordninger til vinduer og altandøre — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 51. | EN 16433:2014
  Indvendige afskærmninger af vinduer og døre — Beskyttelse mod kvælningsfare — Prøvningsmetoder |
| 52. | EN 16434:2014
  Indvendige afskærmninger af vinduer og døre — Beskyttelse mod kvælningsfare — Krav og prøvningsmetoder for sikkerhedsudstyr |
| 53. | EN ISO 20957-1:2013
  Stationært træningsudstyr — Del 1: Generelle sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (ISO 20957-1:2013) |
| 54. | EN ISO 20957-4:2016
  Stationært træningsudstyr — Del 4: Styrketræningsbænke, yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (ISO 20957-4:2016) |
| 55. | EN ISO 20957-5:2016
  Stationært træningsudstyr — Del 5: Stationære træningscykler og hånddrevet udstyr til træning af overkrop, yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (ISO 20957-5:2016) |
| 56. | EN ISO 20957-8:2017
  Stationært træningsudstyr — Del 8: Step-, trappe- og klatremaskiner — Supplerende sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (ISO 20957-8:2017) |
| 57. | EN ISO 20957-9:2016
  Stationært træningsudstyr — Del 9: Ellipsetræner, yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (ISO 20957-9:2016) |
| 58. | EN ISO 20957-10:2017
  Stationært træningsudstyr — Del 10: Motionscykler med fikseret hjul eller uden frihjul — Supplerende sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (ISO 20957-10:2017) |
| 59. | EN ISO 25649-1:2017
  Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 1: Klassificering, materialer, generelle krav og prøvningsmetoder (ISO 25649-1:2017) |
| 60. | EN ISO 25649-2:2017
  Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 2: Forbrugerinformation (ISO 25649-2:2017) |
| 61. | EN ISO 25649-3:2017
  Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 3: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder til klasse A-udstyr (ISO 25649-3:2017) |
| 62. | EN ISO 25649-4:2017
  Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 4: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder til klasse B-udstyr (ISO 25649-4:2017) |
| 63. | EN ISO 25649-5:2017
  Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 5: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder til klasse C-udstyr (ISO 25649-5:2017) |
| 64. | EN ISO 25649-6:2017
  Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 6: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder til klasse D-udstyr (ISO 25649-6:2017) |
| 65. | EN ISO 25649-7:2017
  Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 7: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder til klasse E-udstyr (ISO 25649-7:2017) |
| 66. | EN 60065:2002
  Audio, video og lignende elektroniske apparater — Sikkerhedskrav IEC 60065:2001 (ændret)
  EN 60065:2002/A12:2011 |
| 67. | EN 60950-1:2006
  Informationsteknologiudstyr — Sikkerhed — Del 1: Generelle krav IEC 60950-1:2005 (ændret)
  EN 60950-1:2006/A12:2011 |

Nr.

Reference for standarden

1.

EN 581-1:2006

Udendørs møbler. Siddemøbler og borde til camping, privat og offentlig brug — Del 1: Generelle sikkerhedskrav

2.

EN 913:2018

Gymnastikudstyr — Generelle sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

3.

EN 914:2008

Gymnastikudstyr — Parallelle barrer — Kombineret forskudt/parallel barre — Krav og prøvningsmetoder, herunder sikkerhed

4.

EN 915:2008

Gymnastikudstyr — Forskudte barrer — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder, herunder sikkerhed

5.

EN 916:2003

Gymnastikudstyr — Plinter — Krav og prøvningsmetoder inklusive sikkerhed

6.

EN 957-2:2003

Stationært træningsudstyr — Del 2: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for styrketræningsudstyr

7.

EN 957-6:2010+A1:2014

Stationært træningsudstyr — Del 6: Løbebånd, yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

8.

EN 957-7:1998

Stationært træningsudstyr — Del 7: Romaskiner. Specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

9.

EN 1129-1:1995

Møbler. Skabssenge. Sikkerhedskrav og prøvning — Del 1: Sikkerhedskrav

10.

EN 1129-2:1995

Møbler. Skabssenge. Sikkerhedskrav og prøvning — Del 2: Prøvningsmetode

11.

EN 1130-1:1996

Møbler. Krybber og vugger til privat brug — Del 1: Sikkerhedskrav

12.

EN 1130-2:1996

Møbler. Krybber og vugger til privat brug — Del 2: Prøvningsmetoder

13.

EN 1273:2005

Børneomsorgsprodukter — Gåstole — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

14.

EN 1466:2014

Børneomsorgsprodukter — Lifte og stativer — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

15.

EN 1651:1999

Paraglidningsudstyr— Fastspændingsseler — Sikkerhedskrav og belastningsprøvning

16.

EN 1930:2011

Børneomsorgsprodukter — Sikkerhedsgitre — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

17.

EN ISO 4210-1:2014

Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 1: Termer og definitioner (ISO 4210-1:2014)

18.

EN ISO 4210-2:2015

Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 2: Krav til by- og trekkingcykler, cykler til unge samt mountain- og racercykler (ISO 4210-2:2015)

19.

EN ISO 4210-3:2014

Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 3: Fælles prøvningsmetoder (ISO 4210-3:2014)

20.

EN ISO 4210-4:2014

Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 4: Prøvningsmetoder for bremser (ISO 4210-4:2014)

21.

EN ISO 4210-5:2014

Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 5: Prøvningsmetoder for styretøj (ISO 4210-5:2014, Corrected version 2015-02-01)

22.

EN ISO 4210-6:2015

Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 6: Prøvningsmetoder for stel og fork (ISO 4210-6:2015)

23.

EN ISO 4210-7:2014

Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 7: Prøvningsmetoder for hjul og fælge (ISO 4210-7:2014)

24.

EN ISO 4210-8:2014

Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 8: Prøvningsmetoder for pedaler og skruer (ISO 4210-8:2014)

25.

EN ISO 4210-9:2014

Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 9: Prøvningsmetoder for sadler og sædestilling (ISO 4210-9:2014)

26.

EN ISO 8098:2014

Cykler — Sikkerhedskrav til børnecykler (ISO 8098:2014)

27.

EN ISO 9994:2006

Lightere — Sikkerhedsspecifikation (ISO 9994:2005)

28.

EN ISO 11243:2016

Cykler — Bagagebærere til cykler — Krav og prøvningsmetoder (ISO 11243:2016)

29.

EN 12196:2003

Gymnastikudstyr — Heste og bukke — Funktions- og sikkerhedskrav, prøvningsmetoder

30.

EN 12197:1997

Gymnastikudstyr — Vandrette barrer — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

31.

EN 12221-1:2008+A1:2013

Børneomsorgsprodukter — Pusleborde til privat brug — Del 1: Sikkerhedskrav

32.

EN 12221-2:2008+A1:2013

Børneomsorgsprodukter — Pusleborde til privat brug — Del 2: Prøvningsmetoder

33.

EN 12346:1998

Gymnastikudstyr — Ribber, gitterstiger og klatrerammer — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

34.

EN 12432:1998

Gymnastikudstyr — Balancebomme — Funktions- og sikkerhedskrav, prøvningsmetoder

35.

EN 12491:2001

Udstyr til paraglidning — Nødfaldskærm — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

36.

EN 12655:1998

Gymnastikudstyr — Ophængte ringe — Funktions- og sikkerhedskrav, prøvningsmetoder

37.

EN ISO 12863:2010

Standardprøvemetode til vurdering af cigaretters antændelsestilbøjelighed (ISO 12863:2010)

EN ISO 12863:2010/A1:2016

38.

EN 13120:2009+A1:2014

Indvendige afskærmninger af vinduer og døre — Ydeevnekrav inklusive sikkerhed

39.

EN 13209-1:2004

Børneomsorgsprodukter — Bæreanordninger til børn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 1: Rygbærestole på stel

40.

EN 13209-2:2015

Børneomsorgsprodukter — Bæreanordninger til børn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 2: Bæreseler uden stel

41.

EN 13219:2008

Gymnastikudstyr — Trampoliner — Funktions- og sikkerhedskrav, prøvningsmetoder

42.

EN 13319:2000

Dykkerudstyr — Dybdemålere og instrumenter, der kombinerer målingen af dybde og tid — Funktions- og sikkerhedskrav, prøvningsmetoder

43.

EN 13869:2016

Lightere — Krav til børnesikring af lightere — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

44.

EN 13899:2003

Sportsudstyr — Rulleskøjter — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

45.

EN 14059:2002

Dekorative olielamper — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

46.

EN 14344:2004

Børneomsorgsprodukter — Cykelbarnestole — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

47.

EN 14350-1:2004

Børneomsorgsprodukter — Udstyr til indtagelse af drikkevarer — Del 1: Generelle og mekaniske krav og prøvninger

48.

EN 14682:2014

Børnetøj — Sikkerhedskrav — Snore og bændler på børnetøj — Specifikationer

49.

EN 16156:2010

Cigaretter — Vurdering af cigaretters antændelsestilbøjelighed — Sikkerhedskrav

50.

EN 16281:2013

Børnesikringsprodukter — Forbrugermonterede børnesikrede låseanordninger til vinduer og altandøre — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

51.

EN 16433:2014

Indvendige afskærmninger af vinduer og døre — Beskyttelse mod kvælningsfare — Prøvningsmetoder

52.

EN 16434:2014

Indvendige afskærmninger af vinduer og døre — Beskyttelse mod kvælningsfare — Krav og prøvningsmetoder for sikkerhedsudstyr

53.

EN ISO 20957-1:2013

Stationært træningsudstyr — Del 1: Generelle sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (ISO 20957-1:2013)

54.

EN ISO 20957-4:2016

Stationært træningsudstyr — Del 4: Styrketræningsbænke, yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (ISO 20957-4:2016)

55.

EN ISO 20957-5:2016

Stationært træningsudstyr — Del 5: Stationære træningscykler og hånddrevet udstyr til træning af overkrop, yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (ISO 20957-5:2016)

56.

EN ISO 20957-8:2017

Stationært træningsudstyr — Del 8: Step-, trappe- og klatremaskiner — Supplerende sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (ISO 20957-8:2017)

57.

EN ISO 20957-9:2016

Stationært træningsudstyr — Del 9: Ellipsetræner, yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (ISO 20957-9:2016)

58.

EN ISO 20957-10:2017

Stationært træningsudstyr — Del 10: Motionscykler med fikseret hjul eller uden frihjul — Supplerende sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (ISO 20957-10:2017)

59.

EN ISO 25649-1:2017

Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 1: Klassificering, materialer, generelle krav og prøvningsmetoder (ISO 25649-1:2017)

60.

EN ISO 25649-2:2017

Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 2: Forbrugerinformation (ISO 25649-2:2017)

61.

EN ISO 25649-3:2017

Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 3: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder til klasse A-udstyr (ISO 25649-3:2017)

62.

EN ISO 25649-4:2017

Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 4: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder til klasse B-udstyr (ISO 25649-4:2017)

63.

EN ISO 25649-5:2017

Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 5: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder til klasse C-udstyr (ISO 25649-5:2017)

64.

EN ISO 25649-6:2017

Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 6: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder til klasse D-udstyr (ISO 25649-6:2017)

65.

EN ISO 25649-7:2017

Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 7: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder til klasse E-udstyr (ISO 25649-7:2017)

66.

EN 60065:2002

Audio, video og lignende elektroniske apparater — Sikkerhedskrav IEC 60065:2001 (ændret)

EN 60065:2002/A12:2011

67.

EN 60950-1:2006

Informationsteknologiudstyr — Sikkerhed — Del 1: Generelle krav IEC 60950-1:2005 (ændret)

EN 60950-1:2006/A12:2011

---

BILAG II

| Nr. | Reference for standarden |
| --- | --- |
| 1. | EN 913:2008
  Gymnastikudstyr — Generelle sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 2. | EN 957-4:2006+A1:2010
  Stationært træningsudstyr — Del 4: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for bænke til styrketræning |
| 3. | EN 957-5:2009
  Stationært træningsudstyr — Del 5: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for stationært træningsudstyr med pedalkranke |
| 4. | EN 957-8:1998
  Stationært træningsudstyr — Del 8: Stepmaskiner, rulletrappemaskiner og trappemaskiner — Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 5. | EN 957-9:2003
  Stationært træningsudstyr — Del 9: Elliptiske træningsmaskiner, yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 6. | EN 957-10:2005
  Stationært træningsudstyr — Del 10: Motionscykler med fast drev eller uden frihjul — Supplerende specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 7. | EN ISO 4210-2:2014
  Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 2: Krav til by- og trekkingcykler, cykler til unge samt mountain- og racercykler (ISO 4210-2:2014) |
| 8. | EN ISO 4210-6:2014
  Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 6: Prøvningsmetoder for stel og fork (ISO 4210-6:2014) |
| 9. | EN ISO 12863:2010
  Standardprøvemetode til vurdering af cigaretters antændelsestilbøjelighed (ISO 12863:2010) |
| 10. | EN 14872:2006
  Cykler — Tilbehør til cykler — Bagagebærer |
| 11. | EN 15649-1:2009+A2:2013
  Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 1: Klassifikation, materialer, generelle krav og prøvningsmetoder |
| 12. | EN 15649-2:2009+A2:2013
  Flydende fritidsprodukter til brug i og på vandet — Del 2: Forbrugerinformation |
| 13. | EN 15649-3:2009+A1:2012
  Flydende fritidsprodukter til brug i og på vandet — Del 3: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for udstyr under klasse A |
| 14. | EN 15649-4:2010+A1:2012
  Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 4: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for klasse B-udstyr |
| 15. | EN 15649-5:2009
  Flydende fritidsprodukter til brug i og på vandet — Del 5: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for udstyr under klasse C |
| 16. | EN 15649-6:2009+A1:2013
  Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 6: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder til klasse D-udstyr |
| 17. | EN 15649-7:2009
  Flydende fritidsprodukter til brug i og på vandet — Del 7: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for udstyr under klasse E |

Nr.

Reference for standarden

1.

EN 913:2008

Gymnastikudstyr — Generelle sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

2.

EN 957-4:2006+A1:2010

Stationært træningsudstyr — Del 4: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for bænke til styrketræning

3.

EN 957-5:2009

Stationært træningsudstyr — Del 5: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for stationært træningsudstyr med pedalkranke

4.

EN 957-8:1998

Stationært træningsudstyr — Del 8: Stepmaskiner, rulletrappemaskiner og trappemaskiner — Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

5.

EN 957-9:2003

Stationært træningsudstyr — Del 9: Elliptiske træningsmaskiner, yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

6.

EN 957-10:2005

Stationært træningsudstyr — Del 10: Motionscykler med fast drev eller uden frihjul — Supplerende specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

7.

EN ISO 4210-2:2014

Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 2: Krav til by- og trekkingcykler, cykler til unge samt mountain- og racercykler (ISO 4210-2:2014)

8.

EN ISO 4210-6:2014

Cykler — Sikkerhedskrav til cykler — Del 6: Prøvningsmetoder for stel og fork (ISO 4210-6:2014)

9.

EN ISO 12863:2010

Standardprøvemetode til vurdering af cigaretters antændelsestilbøjelighed (ISO 12863:2010)

10.

EN 14872:2006

Cykler — Tilbehør til cykler — Bagagebærer

11.

EN 15649-1:2009+A2:2013

Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 1: Klassifikation, materialer, generelle krav og prøvningsmetoder

12.

EN 15649-2:2009+A2:2013

Flydende fritidsprodukter til brug i og på vandet — Del 2: Forbrugerinformation

13.

EN 15649-3:2009+A1:2012

Flydende fritidsprodukter til brug i og på vandet — Del 3: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for udstyr under klasse A

14.

EN 15649-4:2010+A1:2012

Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 4: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for klasse B-udstyr

15.

EN 15649-5:2009

Flydende fritidsprodukter til brug i og på vandet — Del 5: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for udstyr under klasse C

16.

EN 15649-6:2009+A1:2013

Flydende fritidsprodukter til brug på og i vandet — Del 6: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder til klasse D-udstyr

17.

EN 15649-7:2009

Flydende fritidsprodukter til brug i og på vandet — Del 7: Yderligere specifikke sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for udstyr under klasse E

---

III Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 10.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 259/75 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 259/75

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS DELEGEREDE AFGØRELSE

Nr. 42/19/COL

af 17. juni 2019

om at fritage drift af offentlig bustransport i Norge fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU [2019/...]

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN HAR —

under henvisning til den retsakt, der henvises til i punkt 4 i bilag XVI til EØS-aftalen om fastlæggelse af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige kontrakter i forsyningssektoren (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (1) (herefter »direktivet«), særlig artikel 34 og 35,

under henvisning til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (»tilsyns- og domstolsaftalen«), særlig artikel 1 og 3 i protokol 1 til aftalen,

efter høring af EFTA-udvalget for indkøb,

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFREMSTILLING

SAGSFREMSTILLING

| (1) | Den 27. november 2018 efter drøftelser forud for anmeldelsen modtog EFTA-tilsynsmyndigheden (herefter »myndigheden«) en anmodning fra Nettbuss AS, nu Vy Buss AS, (herefter »ansøgeren«) i henhold til artikel 35, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU (herefter »anmodningen«) (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 27. november 2018 efter drøftelser forud for anmeldelsen modtog EFTA-tilsynsmyndigheden (herefter »myndigheden«) en anmodning fra Nettbuss AS, nu Vy Buss AS, (herefter »ansøgeren«) i henhold til artikel 35, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU (herefter »anmodningen«) (2).

2

| (2) | Anmodningen vedrører drift af offentlig bustransport i Norge. Forvaltningsaktiviteter af offentlig transport, der i praksis udføres af offentlige transportmyndigheder, er ikke omfattet af anmodningen (3). |
| --- | --- |

(2)

Anmodningen vedrører drift af offentlig bustransport i Norge. Forvaltningsaktiviteter af offentlig transport, der i praksis udføres af offentlige transportmyndigheder, er ikke omfattet af anmodningen (3).

3

| (3) | Ansøgeren er en »offentlig virksomhed« som defineret i direktivet, eftersom det norske transport- og kommunikationsministerium indirekte ejer 100 % af selskabets aktiekapital gennem sit ejerskab af NSB AS, nu Vygruppen AS, (en transportgruppe, der omfatter ansøgeren) (4). |
| --- | --- |

(3)

Ansøgeren er en »offentlig virksomhed« som defineret i direktivet, eftersom det norske transport- og kommunikationsministerium indirekte ejer 100 % af selskabets aktiekapital gennem sit ejerskab af NSB AS, nu Vygruppen AS, (en transportgruppe, der omfatter ansøgeren) (4).

4

| (4) | Ansøgeren udøver en af de aktiviteter, der er omfattet af direktivet, og er derfor en »ordregivende enhed« som defineret i direktivet. |
| --- | --- |

(4)

Ansøgeren udøver en af de aktiviteter, der er omfattet af direktivet, og er derfor en »ordregivende enhed« som defineret i direktivet.

| (5) | I henhold til afsnit 2-9 i den norske bekendtgørelse nr. 975 af 12. august 2016 om indkøb af enheder, der er aktive inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (5), kan ordregivende enheder indsende anmodninger efter direktivets artikel 35. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til afsnit 2-9 i den norske bekendtgørelse nr. 975 af 12. august 2016 om indkøb af enheder, der er aktive inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (5), kan ordregivende enheder indsende anmodninger efter direktivets artikel 35.

5

| (6) | Anmodningen var ledsaget af en begrundet og dokumenteret afgørelse truffet af det norske konkurrencetilsyn den 29. juni 2018, hvori det konkluderes, at ansøgeren er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i sin levering af offentlige bustransporttjenester, og at adgang til markedet for tildeling af kontrakter for at drive offentlige bustransporttjenester i Norge var ubegrænset (6). |
| --- | --- |

(6)

Anmodningen var ledsaget af en begrundet og dokumenteret afgørelse truffet af det norske konkurrencetilsyn den 29. juni 2018, hvori det konkluderes, at ansøgeren er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i sin levering af offentlige bustransporttjenester, og at adgang til markedet for tildeling af kontrakter for at drive offentlige bustransporttjenester i Norge var ubegrænset (6).

6

| (7) | Myndigheden underrettede Norge om modtagelsen af anmodningen den 30. november 2018 (7). |
| --- | --- |

(7)

Myndigheden underrettede Norge om modtagelsen af anmodningen den 30. november 2018 (7).

7

| (8) | I overensstemmelse med punkt 1 i bilag IV til direktiv 2014/25/EU har myndigheden 130 arbejdsdage til at vedtage en afgørelse om anmodningen senest den 18. juni 2019 (8). |
| --- | --- |

(8)

I overensstemmelse med punkt 1 i bilag IV til direktiv 2014/25/EU har myndigheden 130 arbejdsdage til at vedtage en afgørelse om anmodningen senest den 18. juni 2019 (8).

8

| (9) | I henhold til delegeret afgørelse nr. 37/19/COL af 23. april 2019 (9) anmodede myndigheden EFTA-udvalget for indkøb om at indsende udvalgets holdning i henhold til rådgivningsproceduren, der er fastsat i artikel 2 i det stående udvalgs afgørelse nr. 3/2012 (10). |
| --- | --- |

(9)

I henhold til delegeret afgørelse nr. 37/19/COL af 23. april 2019 (9) anmodede myndigheden EFTA-udvalget for indkøb om at indsende udvalgets holdning i henhold til rådgivningsproceduren, der er fastsat i artikel 2 i det stående udvalgs afgørelse nr. 3/2012 (10).

9

10

| (10) | EFTA-udvalget for indkøb afgav den 22. maj 2019 en positiv udtalelse ved enstemmighed om myndighedens udkast til afgørelse i henhold til den skriftlige procedure (11). |
| --- | --- |

(10)

EFTA-udvalget for indkøb afgav den 22. maj 2019 en positiv udtalelse ved enstemmighed om myndighedens udkast til afgørelse i henhold til den skriftlige procedure (11).

11

2.   RETSGRUNDLAG

RETSGRUNDLAG

| (11) | Direktivet finder bl.a. anvendelse på tildeling af kontrakter med henblik på udøvelse af aktiviteter i forbindelse med tilrådighedsstillelse eller drift af net til ydelse af tjenester til offentligheden inden for bustransport (12). |
| --- | --- |

(11)

Direktivet finder bl.a. anvendelse på tildeling af kontrakter med henblik på udøvelse af aktiviteter i forbindelse med tilrådighedsstillelse eller drift af net til ydelse af tjenester til offentligheden inden for bustransport (12).

12

| (12) | I henhold til direktivets artikel 11, andet afsnit, er der tale om forekomsten af et net, hvis driften foregår på driftsbetingelser, f.eks. vedrørende ruter, kapacitet og betjeningshyppighed, der er fastsat af en kompetent myndighed i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(12)

I henhold til direktivets artikel 11, andet afsnit, er der tale om forekomsten af et net, hvis driften foregår på driftsbetingelser, f.eks. vedrørende ruter, kapacitet og betjeningshyppighed, der er fastsat af en kompetent myndighed i en medlemsstat.

| (13) | I sag SJ (13) udtalte Domstolen ved sin fortolkning af artikel 5, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF (14) (hvis ordlyd er identisk med direktivets artikel 11) i forbindelse med jernbanenet, følgende: »... skal det fastslås, at 'drift af net' henviser til udøvelsen af retten til at anvende jernbanenettet til at udføre transporttjenester, mens 'tilrådighedsstillelse af net' henviser til forvaltning af nettet« (15). Domstolen konkluderede, at »artikel 5, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2004/17 skal fortolkes således, at den virksomhed, der udføres af en jernbanevirksomhed, og som består af udførelse af offentlige transporttjenester under udøvelse af retten til at anvende jernbanenettet, udgør »drift af net« som omhandlet i dette direktiv« (16). »Drift af offentlig personbefordring med bus« i Norge svarer i forbindelse med bustransport til den virksomhed, der udøves af en jernbanevirksomhed, der er omhandlet i SJ, inden for transport med jernbane, og er således en aktivitet, der er omfattet af direktivet. |
| --- | --- |

(13)

I sag SJ (13) udtalte Domstolen ved sin fortolkning af artikel 5, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF (14) (hvis ordlyd er identisk med direktivets artikel 11) i forbindelse med jernbanenet, følgende: »... skal det fastslås, at 'drift af net' henviser til udøvelsen af retten til at anvende jernbanenettet til at udføre transporttjenester, mens 'tilrådighedsstillelse af net' henviser til forvaltning af nettet« (15). Domstolen konkluderede, at »artikel 5, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2004/17 skal fortolkes således, at den virksomhed, der udføres af en jernbanevirksomhed, og som består af udførelse af offentlige transporttjenester under udøvelse af retten til at anvende jernbanenettet, udgør »drift af net« som omhandlet i dette direktiv« (16). »Drift af offentlig personbefordring med bus« i Norge svarer i forbindelse med bustransport til den virksomhed, der udøves af en jernbanevirksomhed, der er omhandlet i SJ, inden for transport med jernbane, og er således en aktivitet, der er omfattet af direktivet.

13

14

15

16

| (14) | I direktivets artikel 34 er det fastlagt, at kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af en af de aktiviteter, der er omhandlet i direktivet, ikke er underlagt direktivet, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen ikke er begrænset. Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, afgøres på grundlag af objektive kriterier under hensyntagen til den pågældende sektors særlige kendetegn. |
| --- | --- |

(14)

I direktivets artikel 34 er det fastlagt, at kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af en af de aktiviteter, der er omhandlet i direktivet, ikke er underlagt direktivet, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen ikke er begrænset. Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, afgøres på grundlag af objektive kriterier under hensyntagen til den pågældende sektors særlige kendetegn.

| (15) | I direktivets artikel 35 fastsættes proceduren for afgørelse af, om undtagelsen i artikel 34 finder anvendelse. Det fremgår af denne bestemmelse, i sin tilpassede form, at en medlemsstat eller en ordregivende enhed, hvis lovgivningen i den berørte medlemsstat tillader det, kan fremsætte en anmodning til myndigheden om at fastslå, at direktivet ikke finder anvendelse på tildeling af kontrakter eller afholdelse af projektkonkurrencer med henblik på udøvelse af den pågældende aktivitet. Myndigheden skal træffe afgørelse om, hvorvidt den pågældende aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen ikke er begrænset (på grundlag af kriterierne i artikel 34). |
| --- | --- |

(15)

I direktivets artikel 35 fastsættes proceduren for afgørelse af, om undtagelsen i artikel 34 finder anvendelse. Det fremgår af denne bestemmelse, i sin tilpassede form, at en medlemsstat eller en ordregivende enhed, hvis lovgivningen i den berørte medlemsstat tillader det, kan fremsætte en anmodning til myndigheden om at fastslå, at direktivet ikke finder anvendelse på tildeling af kontrakter eller afholdelse af projektkonkurrencer med henblik på udøvelse af den pågældende aktivitet. Myndigheden skal træffe afgørelse om, hvorvidt den pågældende aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen ikke er begrænset (på grundlag af kriterierne i artikel 34).

| (16) | Denne afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af konkurrencereglerne (17) og andre områder af EØS-retten. Navnlig svarer de kriterier og den metode, der anvendes til at vurdere, om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i henhold til artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, ikke nødvendigvis til dem, der anvendes til at foretage en vurdering efter EØS-aftalens artikel 53 eller 54 eller Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (18), som tilpasset EØS-aftalen (19). |
| --- | --- |

(16)

Denne afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af konkurrencereglerne (17) og andre områder af EØS-retten. Navnlig svarer de kriterier og den metode, der anvendes til at vurdere, om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i henhold til artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, ikke nødvendigvis til dem, der anvendes til at foretage en vurdering efter EØS-aftalens artikel 53 eller 54 eller Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (18), som tilpasset EØS-aftalen (19).

17

18

19

| (17) | Formålet med nærværende afgørelse er at afgøre, om de aktiviteter, der er omfattet af anmodningen, er undergivet konkurrencevilkår i et sådant omfang (på markeder, hvortil adgangen ikke er begrænset, jf. direktivets artikel 34), og at det også ved fravær af de disciplinerende detaljerede kontraktregler i direktivet sikres, at kontrakter vedrørende udøvelsen af de berørte aktiviteter vil blive indgået på en gennemsigtig, ikke-diskriminerende måde, på grundlag af kriterier, der gør det muligt for køberne at finde den løsning, som samlet set er den økonomisk mest fordelagtige. |
| --- | --- |

(17)

Formålet med nærværende afgørelse er at afgøre, om de aktiviteter, der er omfattet af anmodningen, er undergivet konkurrencevilkår i et sådant omfang (på markeder, hvortil adgangen ikke er begrænset, jf. direktivets artikel 34), og at det også ved fravær af de disciplinerende detaljerede kontraktregler i direktivet sikres, at kontrakter vedrørende udøvelsen af de berørte aktiviteter vil blive indgået på en gennemsigtig, ikke-diskriminerende måde, på grundlag af kriterier, der gør det muligt for køberne at finde den løsning, som samlet set er den økonomisk mest fordelagtige.

3.   VURDERING

VURDERING

3.1.   Fri adgang til markedet

Fri adgang til markedet

| (18) | I den foreliggende sag er den relevante virksomhed drift af offentlig bustransport. Virksomheden udføres i henhold til kontrakter indgået af offentlige trafikselskaber. I Norge findes der forskellige typer bustjenester (jf. betragtning 41 nedenfor), og den omhandlede virksomhed bliver på nationalt plan omtalt som leveringen af rutebuskørsel. |
| --- | --- |

(18)

I den foreliggende sag er den relevante virksomhed drift af offentlig bustransport. Virksomheden udføres i henhold til kontrakter indgået af offentlige trafikselskaber. I Norge findes der forskellige typer bustjenester (jf. betragtning 41 nedenfor), og den omhandlede virksomhed bliver på nationalt plan omtalt som leveringen af rutebuskørsel.

| (19) | Der er ingen relevant EØS-lovgivning vedrørende levering af rutebuskørsel, der kan danne grundlag for en formodning om fri adgang til markedet i henhold til direktivets artikel 34, stk. 3. Det er derfor nødvendigt at foretage den relevante vurdering på grundlag af den lovgivningsmæssige ramme og offentlige trafikselskabers praksis, som skal påvise, at adgangen til markedet faktisk og retligt er fri. |
| --- | --- |

(19)

Der er ingen relevant EØS-lovgivning vedrørende levering af rutebuskørsel, der kan danne grundlag for en formodning om fri adgang til markedet i henhold til direktivets artikel 34, stk. 3. Det er derfor nødvendigt at foretage den relevante vurdering på grundlag af den lovgivningsmæssige ramme og offentlige trafikselskabers praksis, som skal påvise, at adgangen til markedet faktisk og retligt er fri.

faktisk

retligt

| (20) | Det bør erindres, at formålet med nærværende afgørelse er at afgøre, om de aktiviteter, der er omfattet af anmodningen, er undergivet konkurrencevilkår i et sådant omfang (på markeder, hvortil adgangen ikke er begrænset, jf. direktivets artikel 34), og at det også ved fravær af de disciplinerende detaljerede kontraktregler i direktivet sikres, at kontrakter vedrørende udøvelsen af de berørte aktiviteter vil blive indgået på en gennemsigtig, ikke-diskriminerende måde, på grundlag af kriterier, der gør det muligt for køberne at finde den løsning, som samlet set er den økonomisk mest fordelagtige. Vurderingen, der foretages i denne forbindelse, omfatter ikke en gennemgang af, hvorvidt hver enkelt kontrakt om offentlig personbefordring med bus er blevet tildelt i fuld overensstemmelse med EØS-retten, men snarere om den lovgivningsmæssige ramme og/eller offentlige trafikselskabers praksis faktisk eller retligt begrænser adgangen til markedet. |
| --- | --- |

(20)

Det bør erindres, at formålet med nærværende afgørelse er at afgøre, om de aktiviteter, der er omfattet af anmodningen, er undergivet konkurrencevilkår i et sådant omfang (på markeder, hvortil adgangen ikke er begrænset, jf. direktivets artikel 34), og at det også ved fravær af de disciplinerende detaljerede kontraktregler i direktivet sikres, at kontrakter vedrørende udøvelsen af de berørte aktiviteter vil blive indgået på en gennemsigtig, ikke-diskriminerende måde, på grundlag af kriterier, der gør det muligt for køberne at finde den løsning, som samlet set er den økonomisk mest fordelagtige. Vurderingen, der foretages i denne forbindelse, omfatter ikke en gennemgang af, hvorvidt hver enkelt kontrakt om offentlig personbefordring med bus er blevet tildelt i fuld overensstemmelse med EØS-retten, men snarere om den lovgivningsmæssige ramme og/eller offentlige trafikselskabers praksis faktisk eller retligt begrænser adgangen til markedet.

faktisk

retligt

| (21) | Med hensyn til eventuelle retlige begrænsninger for adgang til markedet for offentlig personbefordring med bus, påpeger myndigheden, at der er krav om licens, og at tjenesterne leveres i henhold til en kontrakt. I anmodningen var ansøgeren imidlertid af den opfattelse, at kravet om licens ikke udgjorde en begrænsning af adgangen til markedet (20), og desuden at der ikke var nogen særlige eller eksklusive rettigheder knyttet til licensen (21). Ansøgeren anførte endvidere, at udbuddene er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 (22) og direktivet, og kravet derfor hverken retligt eller faktisk begrænser adgangen til markedet (23). |
| --- | --- |

(21)

Med hensyn til eventuelle retlige begrænsninger for adgang til markedet for offentlig personbefordring med bus, påpeger myndigheden, at der er krav om licens, og at tjenesterne leveres i henhold til en kontrakt. I anmodningen var ansøgeren imidlertid af den opfattelse, at kravet om licens ikke udgjorde en begrænsning af adgangen til markedet (20), og desuden at der ikke var nogen særlige eller eksklusive rettigheder knyttet til licensen (21). Ansøgeren anførte endvidere, at udbuddene er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 (22) og direktivet, og kravet derfor hverken retligt eller faktisk begrænser adgangen til markedet (23).

20

21

22

retligt

faktisk

23

| (22) | Det er fast retspraksis, at en ordning med forudgående godkendelse ikke kan legitimere skønsmæssige afgørelser, der træffes af nationale myndigheder, og som kan påvirke effektiviteten af bestemmelserne i EØS-retten (24). For at en ordning med forudgående godkendelse kan være begrundet, skønt den bryder med en grundlæggende frihedsrettighed, må den bygge på objektive kriterier, der ikke er udtryk for forskelsbehandling, og som er kendte, således at de danner en ramme for de nationale myndigheders skønsudøvelse, der dermed ikke bliver udtryk for vilkårlighed (25). |
| --- | --- |

(22)

Det er fast retspraksis, at en ordning med forudgående godkendelse ikke kan legitimere skønsmæssige afgørelser, der træffes af nationale myndigheder, og som kan påvirke effektiviteten af bestemmelserne i EØS-retten (24). For at en ordning med forudgående godkendelse kan være begrundet, skønt den bryder med en grundlæggende frihedsrettighed, må den bygge på objektive kriterier, der ikke er udtryk for forskelsbehandling, og som er kendte, således at de danner en ramme for de nationale myndigheders skønsudøvelse, der dermed ikke bliver udtryk for vilkårlighed (25).

24

25

| (23) | Rutebustransporttjenester i Norge er reguleret ved lov af 21. juni 2002 nr. 45 om erhvervsmæssig transport med motorkøretøjer eller skib (26) (»erhvervstransportloven«) og forskriften om erhvervsmæssig transport, der er vedtaget på grundlag af denne lov (27). |
| --- | --- |

(23)

Rutebustransporttjenester i Norge er reguleret ved lov af 21. juni 2002 nr. 45 om erhvervsmæssig transport med motorkøretøjer eller skib (26) (»erhvervstransportloven«) og forskriften om erhvervsmæssig transport, der er vedtaget på grundlag af denne lov (27).

26

27

| (24) | Del 4 i erhvervstransportloven kræver, at virksomheder, der agter at levere offentlige bustransporttjenester, indhenter en almen licens (»transportløyve«), der udstedes af Norges vejvæsen (Statens vegvesen) (28). Ordlyden i erhvervstransportloven angiver, at vejvæsnet har en vis skønsbeføjelse som følge af ordet »kan«, det er imidlertid almindeligt i norsk ret at anvende dette ord, selvom der i praksis er tale om en reduceret eller slet ingen skønsbeføjelse. Det følger af det forberedende arbejde til loven, at licensordningen er et redskab til at kontrollere kvaliteten af de leverede tjenester (29). Del 4 i forskriften om erhvervsmæssig transport præciserer, at hvis der ikke er nogen væsentlige grunde imod en licens, kan den udstedes til en ansøger, der opfylder kravene. Desuden har de norske konkurrencemyndigheder tilkendegivet, at der udstedes en sådan licens til enhver, der opfylder de objektive betingelser (30). Myndigheden har ikke modtaget nogen oplysninger, der modsiger ovenstående resultater. |
| --- | --- |

(24)

Del 4 i erhvervstransportloven kræver, at virksomheder, der agter at levere offentlige bustransporttjenester, indhenter en almen licens (»transportløyve«), der udstedes af Norges vejvæsen (Statens vegvesen) (28). Ordlyden i erhvervstransportloven angiver, at vejvæsnet har en vis skønsbeføjelse som følge af ordet »kan«, det er imidlertid almindeligt i norsk ret at anvende dette ord, selvom der i praksis er tale om en reduceret eller slet ingen skønsbeføjelse. Det følger af det forberedende arbejde til loven, at licensordningen er et redskab til at kontrollere kvaliteten af de leverede tjenester (29). Del 4 i forskriften om erhvervsmæssig transport præciserer, at hvis der ikke er nogen væsentlige grunde imod en licens, kan den udstedes til en ansøger, der opfylder kravene. Desuden har de norske konkurrencemyndigheder tilkendegivet, at der udstedes en sådan licens til enhver, der opfylder de objektive betingelser (30). Myndigheden har ikke modtaget nogen oplysninger, der modsiger ovenstående resultater.

28

29

30

| (25) | Derudover kræves der normalt i forbindelse med levering af rutebustransporttjenester en licens i henhold til del 6, stk. 1, i erhvervstransportloven, der er udstedt af den relevante amtskommune (31). Administrationsselskaber er undtaget fra kravet om licens, og hvis det offentlige trafikselskab er et administrationsselskab og fortsat ansvarligt over for offentligheden, og operatøren fungerer som dets underleverandør, er der ikke krav om licens, fordi administrationsselskabets fritagelse også gælder for operatøren (32). |
| --- | --- |

(25)

Derudover kræves der normalt i forbindelse med levering af rutebustransporttjenester en licens i henhold til del 6, stk. 1, i erhvervstransportloven, der er udstedt af den relevante amtskommune (31). Administrationsselskaber er undtaget fra kravet om licens, og hvis det offentlige trafikselskab er et administrationsselskab og fortsat ansvarligt over for offentligheden, og operatøren fungerer som dets underleverandør, er der ikke krav om licens, fordi administrationsselskabets fritagelse også gælder for operatøren (32).

31

32

| (26) | Del 8 i erhvervstransportloven fastslår, at licenser for transporttjenesteydelser, der er genstand for kompensationsbetalinger eller en enerettighed, tildeles i udbudsprocedurer, hvis dette er forskrevet i erhvervstransportloven, loven om offentlige indkøb eller relevante forskrifter, der er vedtaget på grundlag af en af disse retsakter. Når der er krav om en licens efter del 6, tildeles den vinderen af kontrakten (33). |
| --- | --- |

(26)

Del 8 i erhvervstransportloven fastslår, at licenser for transporttjenesteydelser, der er genstand for kompensationsbetalinger eller en enerettighed, tildeles i udbudsprocedurer, hvis dette er forskrevet i erhvervstransportloven, loven om offentlige indkøb eller relevante forskrifter, der er vedtaget på grundlag af en af disse retsakter. Når der er krav om en licens efter del 6, tildeles den vinderen af kontrakten (33).

33

| (27) | I praksis leveres offentlig busbefordring, der er omfattet af direktivet, i henhold til kontrakter, der tildeles af offentlige trafikselskaber. Disse kontrakter er omfattet af EØS-regler om offentlige indkøb (34), navnlig:






  a) | forordning (EF) nr. 1370/2007 |
| --- | --- | --- |

(27)

I praksis leveres offentlig busbefordring, der er omfattet af direktivet, i henhold til kontrakter, der tildeles af offentlige trafikselskaber. Disse kontrakter er omfattet af EØS-regler om offentlige indkøb (34), navnlig:

34

a)

forordning (EF) nr. 1370/2007

| b) | direktiv 2014/25/EU og/eller |
| --- | --- |

b)

direktiv 2014/25/EU og/eller

| c) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (35). |
| --- | --- |

c)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (35).

35

| (28) | Direktiv 2014/24/EU og 2014/25/EU trådte i kraft i EØS den 1. januar 2017. Før denne dato fandt direktiv 2004/17/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF (36) anvendelse. |
| --- | --- |

(28)

Direktiv 2014/24/EU og 2014/25/EU trådte i kraft i EØS den 1. januar 2017. Før denne dato fandt direktiv 2004/17/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF (36) anvendelse.

36

| (29) | Alle de tre nuværende instrumenter kræver normalt et åbent, gennemsigtigt og ikke-diskriminerende udbud med begrænsede undtagelser. Kontrakter og licenser for offentlige rutebustjenester skal altså tildeles/udstedes gennem udbudsprocedurer, medmindre en undtagelse i henhold til den relevante EØS-retsakt finder anvendelse, eller kontrakten er under tærskelværdierne for anvendelse af de relevante retsakter. Det samme var gældende under de tidligere direktiver. |
| --- | --- |

(29)

Alle de tre nuværende instrumenter kræver normalt et åbent, gennemsigtigt og ikke-diskriminerende udbud med begrænsede undtagelser. Kontrakter og licenser for offentlige rutebustjenester skal altså tildeles/udstedes gennem udbudsprocedurer, medmindre en undtagelse i henhold til den relevante EØS-retsakt finder anvendelse, eller kontrakten er under tærskelværdierne for anvendelse af de relevante retsakter. Det samme var gældende under de tidligere direktiver.

| (30) | Ifølge anmodningen har offentlige trafikselskaber i stigende grad benyttet udbud ved tildeling af kontrakter om bustjenester. Kun 43 % af kontrakterne om regelmæssige bustjenester blev i 2010 tildelt ved udbud, men den procentdel i 2018 var steget til mere end 98 % og vil være tæt på 100 % pr. 3. december 2019 (37). Ansøgeren anførte endvidere, at undtagelser fra udbud anvendes sjældent, ingen offentlige trafikselskaber yder selv offentlig personbefordring med bus i henhold til undtagelsen i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1370/2007, og muligheden for at indgå direkte kontraktdelinger under tærsklerne i artikel 5, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1370/2007 benyttes i meget begrænset omfang. |
| --- | --- |

(30)

Ifølge anmodningen har offentlige trafikselskaber i stigende grad benyttet udbud ved tildeling af kontrakter om bustjenester. Kun 43 % af kontrakterne om regelmæssige bustjenester blev i 2010 tildelt ved udbud, men den procentdel i 2018 var steget til mere end 98 % og vil være tæt på 100 % pr. 3. december 2019 (37). Ansøgeren anførte endvidere, at undtagelser fra udbud anvendes sjældent, ingen offentlige trafikselskaber yder selv offentlig personbefordring med bus i henhold til undtagelsen i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1370/2007, og muligheden for at indgå direkte kontraktdelinger under tærsklerne i artikel 5, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1370/2007 benyttes i meget begrænset omfang.

37

| (31) | Myndigheden sammenlignede oplysningerne fra ansøgeren vedrørende situationen i 2018 med de oplysninger, myndigheden modtog fra den norske regering den 9. november 2018 (38) i forbindelse med en generel undersøgelse af kontrakter om offentlige serviceforpligtelser på grundlag af forordning (EF) nr. 1370/2007 (39). Denne undersøgelse bekræftede stort set oplysningerne fra ansøgeren. Den norske regering forelagde nærmere oplysninger om i alt 27 direkte kontrakttildelinger, hvoraf 13 skulle erstattes i løbet af 2019 med kontrakter, der allerede var genstand for udbud. Den samlede årlige værdi af direkte kontraktdelinger, var angivet til at være ca. 275 mio. NOK, hvilket kun udgør en brøkdel af den samlede værdi af kontrakter om offentlig forsyningspligt vedrørende vejtransport i Norge (der er anslået til 11,6 mia. NOK i 2017). Endvidere er de eneste kontrakter, der er indgået uden forudgående udbud, og som forventes være i kraft efter den 10. august 2019, dem, der opfylder betingelserne i artikel 5, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1370/2007 (der giver mulighed for direkte kontrakttildelinger, når værdien eller antal vognkilometer er under en bestemt grænse). |
| --- | --- |

(31)

Myndigheden sammenlignede oplysningerne fra ansøgeren vedrørende situationen i 2018 med de oplysninger, myndigheden modtog fra den norske regering den 9. november 2018 (38) i forbindelse med en generel undersøgelse af kontrakter om offentlige serviceforpligtelser på grundlag af forordning (EF) nr. 1370/2007 (39). Denne undersøgelse bekræftede stort set oplysningerne fra ansøgeren. Den norske regering forelagde nærmere oplysninger om i alt 27 direkte kontrakttildelinger, hvoraf 13 skulle erstattes i løbet af 2019 med kontrakter, der allerede var genstand for udbud. Den samlede årlige værdi af direkte kontraktdelinger, var angivet til at være ca. 275 mio. NOK, hvilket kun udgør en brøkdel af den samlede værdi af kontrakter om offentlig forsyningspligt vedrørende vejtransport i Norge (der er anslået til 11,6 mia. NOK i 2017). Endvidere er de eneste kontrakter, der er indgået uden forudgående udbud, og som forventes være i kraft efter den 10. august 2019, dem, der opfylder betingelserne i artikel 5, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1370/2007 (der giver mulighed for direkte kontrakttildelinger, når værdien eller antal vognkilometer er under en bestemt grænse).

38

39

| (32) | En gennemgang af de retlige bestemmelser, der gælder for tildeling af kontrakter og udstedelse af licenser for offentlig personbefordring med bus i Norge, viser, at sådanne kontrakter og licenser i øjeblikket tildeles og udstedes på et ikke-diskriminerende grundlag. Procedurerne for udstedelse af licenser og tildeling af kontrakter og de relevante kriterier er ens for alle markedsaktører. Dette kan således ikke udgøre en begrænsning af adgangen til markedet i forbindelse med denne afgørelse. |
| --- | --- |

(32)

En gennemgang af de retlige bestemmelser, der gælder for tildeling af kontrakter og udstedelse af licenser for offentlig personbefordring med bus i Norge, viser, at sådanne kontrakter og licenser i øjeblikket tildeles og udstedes på et ikke-diskriminerende grundlag. Procedurerne for udstedelse af licenser og tildeling af kontrakter og de relevante kriterier er ens for alle markedsaktører. Dette kan således ikke udgøre en begrænsning af adgangen til markedet i forbindelse med denne afgørelse.

| (33) | Den frie adgang til denne virksomhed blev også bekræftet af det norske konkurrencetilsyn (40). |
| --- | --- |

(33)

Den frie adgang til denne virksomhed blev også bekræftet af det norske konkurrencetilsyn (40).

40

| (34) | Myndigheden konkluderer, at drift af offentlig personbefordring med bus i Norge i overvejende grad er organiseret på grundlag af udbud, hvor der desuden er et tilstrækkeligt antal tilbudsgivere med 3,8 tilbudsgivere i gennemsnit (41). Det er muligt at deltage i disse udbud på en ikke-diskriminerende måde. |
| --- | --- |

(34)

Myndigheden konkluderer, at drift af offentlig personbefordring med bus i Norge i overvejende grad er organiseret på grundlag af udbud, hvor der desuden er et tilstrækkeligt antal tilbudsgivere med 3,8 tilbudsgivere i gennemsnit (41). Det er muligt at deltage i disse udbud på en ikke-diskriminerende måde.

41

| (35) | På baggrund af ovenstående og med hensyn til vurdering af betingelserne i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, uden at dette berører anvendelsen af konkurrenceretten, myndighedens mulighed for at undersøge Norges overholdelse af forordning (EF) nr. 1370/2007, direktiv 2014/24/EU, direktiv 2014/25/EU eller alle andre bestemmelser i EØS-lovgivningen om offentlige udbud vedrørende almindelige overvågningsforpligtelser eller anvendelse af et andet område af EØS-retten, kan adgangen til markedet for drift af offentlig bustransport faktisk og retligt betragtes som fri. |
| --- | --- |

(35)

På baggrund af ovenstående og med hensyn til vurdering af betingelserne i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, uden at dette berører anvendelsen af konkurrenceretten, myndighedens mulighed for at undersøge Norges overholdelse af forordning (EF) nr. 1370/2007, direktiv 2014/24/EU, direktiv 2014/25/EU eller alle andre bestemmelser i EØS-lovgivningen om offentlige udbud vedrørende almindelige overvågningsforpligtelser eller anvendelse af et andet område af EØS-retten, kan adgangen til markedet for drift af offentlig bustransport faktisk og retligt betragtes som fri.

faktisk

retligt

3.2.   Direkte eksponering for konkurrence

Direkte eksponering for konkurrence

| (36) | For at vurdere om den anden betingelse for fritagelse er opfyldt, nemlig at den pågældende aktivitet er omfattet af ansøgningen, og som opfylder betingelsen om retlig og faktisk fri adgang til markedet, er direkte eksponeret for konkurrence, defineres det relevante produktmarked og geografiske marked, og der udføres markedsanalyse på dette grundlag. |
| --- | --- |

(36)

For at vurdere om den anden betingelse for fritagelse er opfyldt, nemlig at den pågældende aktivitet er omfattet af ansøgningen, og som opfylder betingelsen om retlig og faktisk fri adgang til markedet, er direkte eksponeret for konkurrence, defineres det relevante produktmarked og geografiske marked, og der udføres markedsanalyse på dette grundlag.

retlig

faktisk

| (37) | Om en aktivitet er direkte eksponeret for konkurrence, bør bedømmes på grundlag af forskellige indikatorer, hvoraf ingen er afgørende i sig selv. Hvad angår de markeder, der er omfattet af denne afgørelse, er hovedaktørernes markedsandel på et givet marked ét kriterium, som bør tages i betragtning. I betragtning af de særlige kendetegn ved markederne som udbudsmarkeder bør også andre kriterier tages i betragtning såsom udbudsmønstre eller markedsdeltagernes evne og vilje til at afgive bud i nuværende og fremtidige udbudsprocedurer. |
| --- | --- |

(37)

Om en aktivitet er direkte eksponeret for konkurrence, bør bedømmes på grundlag af forskellige indikatorer, hvoraf ingen er afgørende i sig selv. Hvad angår de markeder, der er omfattet af denne afgørelse, er hovedaktørernes markedsandel på et givet marked ét kriterium, som bør tages i betragtning. I betragtning af de særlige kendetegn ved markederne som udbudsmarkeder bør også andre kriterier tages i betragtning såsom udbudsmønstre eller markedsdeltagernes evne og vilje til at afgive bud i nuværende og fremtidige udbudsprocedurer.

| (38) | Formålet med nærværende afgørelse er at afgøre, om de aktiviteter, der er omfattet af anmodningen, er eksponeret (på markeder, hvortil adgangen ikke er begrænset, jf. artikel 34 i direktivet) for en grad af konkurrence, der sikrer, også ved fravær af de disciplinerende detaljerede kontraktregler i direktivet, at kontrakter vedrørende udøvelsen af de berørte aktiviteter vil blive indgået på en gennemsigtig, ikke-diskriminerende måde, på grundlag af kriterier, der gør det muligt for køberne at finde den løsning, som samlet set er den økonomisk mest fordelagtige. |
| --- | --- |

(38)

Formålet med nærværende afgørelse er at afgøre, om de aktiviteter, der er omfattet af anmodningen, er eksponeret (på markeder, hvortil adgangen ikke er begrænset, jf. artikel 34 i direktivet) for en grad af konkurrence, der sikrer, også ved fravær af de disciplinerende detaljerede kontraktregler i direktivet, at kontrakter vedrørende udøvelsen af de berørte aktiviteter vil blive indgået på en gennemsigtig, ikke-diskriminerende måde, på grundlag af kriterier, der gør det muligt for køberne at finde den løsning, som samlet set er den økonomisk mest fordelagtige.

| (39) | Det er i denne forbindelse vigtigt at holde sig for øje, at ikke alle aktørerne på det pågældende marked er undergivet regler om offentlige udbud (42). Derfor kan de virksomheder, der ikke er omfattet af disse regler, når de udøver deres virksomhed på disse markeder, principielt udøve konkurrencepres på disse andre markedsaktører, der er omfattet af reglerne for offentlige udbud. |
| --- | --- |

(39)

Det er i denne forbindelse vigtigt at holde sig for øje, at ikke alle aktørerne på det pågældende marked er undergivet regler om offentlige udbud (42). Derfor kan de virksomheder, der ikke er omfattet af disse regler, når de udøver deres virksomhed på disse markeder, principielt udøve konkurrencepres på disse andre markedsaktører, der er omfattet af reglerne for offentlige udbud.

42

| (40) | Myndigheden skal afgøre, om de pågældende aktiviteter er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. Myndigheden har med henblik herpå undersøgt den dokumentation, ansøgeren har indsendt, samt oplysninger fra det norske konkurrencetilsyn. Myndigheden har primært henholdt sig til markedsoplysninger fra ansøgeren og det norske konkurrencetilsyn til at vurdere markedsandele og koncentrationsniveauer. Ud over oplysningerne fra ansøgeren har det norske konkurrencetilsyn også henholdt sig til oplysninger fra andre bustransportvirksomheder i Norge og fra ni offentlige trafikselskaber (43). |
| --- | --- |

(40)

Myndigheden skal afgøre, om de pågældende aktiviteter er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. Myndigheden har med henblik herpå undersøgt den dokumentation, ansøgeren har indsendt, samt oplysninger fra det norske konkurrencetilsyn. Myndigheden har primært henholdt sig til markedsoplysninger fra ansøgeren og det norske konkurrencetilsyn til at vurdere markedsandele og koncentrationsniveauer. Ud over oplysningerne fra ansøgeren har det norske konkurrencetilsyn også henholdt sig til oplysninger fra andre bustransportvirksomheder i Norge og fra ni offentlige trafikselskaber (43).

43

3.2.1.   Definition af produktmarked

Definition af produktmarked

| (41) | I anmodningen definerede ansøgeren det relevante produktmarked som markedet for tildeling af kontrakter for drift af offentlig bustransport (44). Ansøgeren redegjorde også for sin holding om, at kommerciel langdistancebusruter (f.eks. ekspresbusruter), kommercielle busruter over korte afstande (f.eks. lufthavnsbusser) og turbusruter adskiller sig fra offentlig bustransport, der er genstand for tildeling af kontrakter (45). Kommercielle bustjenester er alene reguleret af behovet på markedet og modtager ikke statsstøtte. Alle kommercielle bustjenester på markedet konkurrerer på pris, kapacitet, hyppighed og andre servicefunktioner. Derimod finder konkurrencen mellem offentlige busselskaber sted i forbindelse med udbud, dvs. markedet for tildeling af kontrakter til drift af offentlig bustransport, og ikke efterfølgende på markedet på pris, kapacitet, hyppighed og andre servicefunktioner. Ansøgeren beskrev i overensstemmelse hermed, at busselskaber, der opererer i henhold til en kontrakt med et offentligt trafikselskab, normalt har meget lidt indflydelse på grundlæggende konkurrenceparametre som f.eks. hyppighed, herunder tidsplaner, billetpriser eller passagerernes komfort, da disse elementer normalt fastlægges af det offentlige trafikselskab, der tildeler kontrakten (46). |
| --- | --- |

(41)

I anmodningen definerede ansøgeren det relevante produktmarked som markedet for tildeling af kontrakter for drift af offentlig bustransport (44). Ansøgeren redegjorde også for sin holding om, at kommerciel langdistancebusruter (f.eks. ekspresbusruter), kommercielle busruter over korte afstande (f.eks. lufthavnsbusser) og turbusruter adskiller sig fra offentlig bustransport, der er genstand for tildeling af kontrakter (45). Kommercielle bustjenester er alene reguleret af behovet på markedet og modtager ikke statsstøtte. Alle kommercielle bustjenester på markedet konkurrerer på pris, kapacitet, hyppighed og andre servicefunktioner. Derimod finder konkurrencen mellem offentlige busselskaber sted i forbindelse med udbud, dvs. markedet for tildeling af kontrakter til drift af offentlig bustransport, og ikke efterfølgende på markedet på pris, kapacitet, hyppighed og andre servicefunktioner. Ansøgeren beskrev i overensstemmelse hermed, at busselskaber, der opererer i henhold til en kontrakt med et offentligt trafikselskab, normalt har meget lidt indflydelse på grundlæggende konkurrenceparametre som f.eks. hyppighed, herunder tidsplaner, billetpriser eller passagerernes komfort, da disse elementer normalt fastlægges af det offentlige trafikselskab, der tildeler kontrakten (46).

44

45

46

| (42) | Ifølge ansøgeren er offentlige trafikselskabers forskellige krav ikke specifikke nok til at konkludere, om der er tale om særskilte produktmarkeder for tildeling af kontrakter for at drive offentlig bustransport (47). For at få tildelt en kontrakt til drift på kommunalt eller regionalt niveau, skal busselskaber i princippet følge de samme lovgivningsmæssige rammer og kan tilpasse deres tilbud de enkelte offentlige trafikselskabers krav. Ifølge ansøgeren viser de store busselskabers faktiske tilbudsgivning, at de har evne og vilje til at tilpasse deres tilbud de enkelte offentlige trafikselskabers særlige betingelser, eftersom disse selskaber sædvanligvis konkurrerer om alle kontrakter, der er genstand for offentlige udbud i Norge, uanset eventuelle forskelle mellem dem (48). |
| --- | --- |

(42)

Ifølge ansøgeren er offentlige trafikselskabers forskellige krav ikke specifikke nok til at konkludere, om der er tale om særskilte produktmarkeder for tildeling af kontrakter for at drive offentlig bustransport (47). For at få tildelt en kontrakt til drift på kommunalt eller regionalt niveau, skal busselskaber i princippet følge de samme lovgivningsmæssige rammer og kan tilpasse deres tilbud de enkelte offentlige trafikselskabers krav. Ifølge ansøgeren viser de store busselskabers faktiske tilbudsgivning, at de har evne og vilje til at tilpasse deres tilbud de enkelte offentlige trafikselskabers særlige betingelser, eftersom disse selskaber sædvanligvis konkurrerer om alle kontrakter, der er genstand for offentlige udbud i Norge, uanset eventuelle forskelle mellem dem (48).

47

48

| (43) | Det norske konkurrencetilsyn fandt, at det af ansøgeren indikerede relevante produktmarked var i overensstemmelse med etableret branchepraksis i Norge, og foretog sin vurdering på grundlag af denne definition, der er foreslået af ansøgeren (49). |
| --- | --- |

(43)

Det norske konkurrencetilsyn fandt, at det af ansøgeren indikerede relevante produktmarked var i overensstemmelse med etableret branchepraksis i Norge, og foretog sin vurdering på grundlag af denne definition, der er foreslået af ansøgeren (49).

49

| (44) | Kommissionen har i tidligere beslutninger vedrørende offentlig transport (herunder med bus) fastlagt, at det er muligt at afgrænse specifikke markeder for tildeling af kontrakter for at drive offentlig bustransport (50). Kommissionen gjorde også gældende, at der i forbindelse med offentlig bustransport på basis af koncessioner (kontrakter) ikke kan skelnes mellem kontraherede tjenester i byer, mellem byer og over store afstande, eftersom de sædvanligvis er underlagt de samme lovgivningsmæssige rammer, og at der kun var få særlige karakteristika i de offentlige trafikselskabers krav, der vedrørte tekniske specifikationer (51). |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen har i tidligere beslutninger vedrørende offentlig transport (herunder med bus) fastlagt, at det er muligt at afgrænse specifikke markeder for tildeling af kontrakter for at drive offentlig bustransport (50). Kommissionen gjorde også gældende, at der i forbindelse med offentlig bustransport på basis af koncessioner (kontrakter) ikke kan skelnes mellem kontraherede tjenester i byer, mellem byer og over store afstande, eftersom de sædvanligvis er underlagt de samme lovgivningsmæssige rammer, og at der kun var få særlige karakteristika i de offentlige trafikselskabers krav, der vedrørte tekniske specifikationer (51).

50

51

| (45) | Kommissionens praksis bekræfter også det synspunkt, at kommercielle bustjenester og (kontraherede) offentlige bustjenester indgår i forskellige produktmarkeder som følge af forskellene i konkurrencevilkårene. Konkurrencen mellem de offentlige busselskaber finder sted i forbindelse med tilbudsgivning ved udbud, dvs. markedet for tildeling af kontrakter til at drive offentlig bustransport og ikke efterfølgende på markedet på pris, kapacitet, hyppighed eller andre servicefunktioner (52). Sammenlignet med kommercielle tjenester har (kontraherede) offentlige busselskaber normalt meget lidt indflydelse på grundlæggende konkurrenceparametre såsom hyppighed, priser eller passagerernes komfort, da disse parametre er fastsat af de offentlige trafikselskaber, der tildeler kontrakten for at levere tjenesten. Busselskaber er forpligtet til at levere deres tjenesteydelser i henhold til kontrakten med det offentlige trafikselskab, og de kan ikke tilpasse deres tjenesteydelser efter passagerernes behov, som kommercielle selskaber normalt gør. (53)) |
| --- | --- |

(45)

Kommissionens praksis bekræfter også det synspunkt, at kommercielle bustjenester og (kontraherede) offentlige bustjenester indgår i forskellige produktmarkeder som følge af forskellene i konkurrencevilkårene. Konkurrencen mellem de offentlige busselskaber finder sted i forbindelse med tilbudsgivning ved udbud, dvs. markedet for tildeling af kontrakter til at drive offentlig bustransport og ikke efterfølgende på markedet på pris, kapacitet, hyppighed eller andre servicefunktioner (52). Sammenlignet med kommercielle tjenester har (kontraherede) offentlige busselskaber normalt meget lidt indflydelse på grundlæggende konkurrenceparametre såsom hyppighed, priser eller passagerernes komfort, da disse parametre er fastsat af de offentlige trafikselskaber, der tildeler kontrakten for at levere tjenesten. Busselskaber er forpligtet til at levere deres tjenesteydelser i henhold til kontrakten med det offentlige trafikselskab, og de kan ikke tilpasse deres tjenesteydelser efter passagerernes behov, som kommercielle selskaber normalt gør. (53))

52

53

| (46) | På baggrund af de særlige omstændigheder på det norske busmarked, jf. betragtning 41 og 42, er det relevante busmarked i forbindelse med evaluering af betingelserne i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, og uden at dette berører anvendelsen af konkurrenceretten, hermed defineret som markedet for tildeling af kontrakter til at drive offentlig bustransport. Myndigheden har i denne konkrete sag og i forbindelse med ovenfor nævnte formål ikke registreret nogen forhold, der kan begrunde fastsættelsen af offentlige trafikselskabers enkelte udbud som særskilte relevante markeder. |
| --- | --- |

(46)

På baggrund af de særlige omstændigheder på det norske busmarked, jf. betragtning 41 og 42, er det relevante busmarked i forbindelse med evaluering af betingelserne i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, og uden at dette berører anvendelsen af konkurrenceretten, hermed defineret som markedet for tildeling af kontrakter til at drive offentlig bustransport. Myndigheden har i denne konkrete sag og i forbindelse med ovenfor nævnte formål ikke registreret nogen forhold, der kan begrunde fastsættelsen af offentlige trafikselskabers enkelte udbud som særskilte relevante markeder.

3.2.2.   Geografisk markedsdefinition

Geografisk markedsdefinition

| (47) | Hvad angår det geografiske marked fandt ansøgeren, at det relevante marked for tildeling af kontrakter for at drive offentlig bustransport som minimum omfatter det nationale marked, herunder alle kontraherede bustjenester i Norge (54). Ansøgeren fremførte, at erhvervstransportloven fastsætter fælles rammebestemmelser for udbud vedrørende busdrift i hele Norge (55). Ansøgeren bemærkede også, at stort set alle (98 %) igangværende kontrakter om offentlig bustransport er tildelt ved udbudsprocedurer, og at de fleste er bruttokontrakter med samme primære egenskaber (56). I overensstemmelse hermed er alle eventuelle forskelle i udbudsprocedurerne og de enkelte offentlige trafikselskabers kontrakter mindre og nemme for busselskaber at overkomme. |
| --- | --- |

(47)

Hvad angår det geografiske marked fandt ansøgeren, at det relevante marked for tildeling af kontrakter for at drive offentlig bustransport som minimum omfatter det nationale marked, herunder alle kontraherede bustjenester i Norge (54). Ansøgeren fremførte, at erhvervstransportloven fastsætter fælles rammebestemmelser for udbud vedrørende busdrift i hele Norge (55). Ansøgeren bemærkede også, at stort set alle (98 %) igangværende kontrakter om offentlig bustransport er tildelt ved udbudsprocedurer, og at de fleste er bruttokontrakter med samme primære egenskaber (56). I overensstemmelse hermed er alle eventuelle forskelle i udbudsprocedurerne og de enkelte offentlige trafikselskabers kontrakter mindre og nemme for busselskaber at overkomme.

54

55

56

| (48) | Ansøgeren understregede, at også mønsteret for tilbudsgivning blandt de busselskaber, der er aktive på markedet i øjeblikket, afspejler, at der er fælles rammebestemmelser for udbudsprocedurer for bustransport i hele Norge (57). Busselskaberne Torghatten, Boreal og Nobina er aktive i hele landet, og der er intet, der forhindrer andre busselskaber i at konkurrere om alle kontrakter. Ansøgeren hævdede, at der med få undtagelser, har været betydelig konkurrence vedrørende alle bustjenester, der er tildelt siden den 1. januar 2015, uden hensyn til eventuel eksisterende regional tilstedeværelse (58). |
| --- | --- |

(48)

Ansøgeren understregede, at også mønsteret for tilbudsgivning blandt de busselskaber, der er aktive på markedet i øjeblikket, afspejler, at der er fælles rammebestemmelser for udbudsprocedurer for bustransport i hele Norge (57). Busselskaberne Torghatten, Boreal og Nobina er aktive i hele landet, og der er intet, der forhindrer andre busselskaber i at konkurrere om alle kontrakter. Ansøgeren hævdede, at der med få undtagelser, har været betydelig konkurrence vedrørende alle bustjenester, der er tildelt siden den 1. januar 2015, uden hensyn til eventuel eksisterende regional tilstedeværelse (58).

57

58

| (49) | Ansøgeren konkluderede imidlertid, at definitionen i forbindelse med anmodningen af det nøjagtige geografiske marked i sidste ende kan forblive uafgrænset (59). Ansøgeren mener, at der er ubegrænset adgang til markedet, og at det fuldt ud er undergivet almindelige konkurrencevilkår, uanset en eventuel geografisk definition af markedet. |
| --- | --- |

(49)

Ansøgeren konkluderede imidlertid, at definitionen i forbindelse med anmodningen af det nøjagtige geografiske marked i sidste ende kan forblive uafgrænset (59). Ansøgeren mener, at der er ubegrænset adgang til markedet, og at det fuldt ud er undergivet almindelige konkurrencevilkår, uanset en eventuel geografisk definition af markedet.

59

| (50) | Det norske konkurrencetilsyn konkluderede, at den præcise geografiske afgrænsning af det relevante marked kan forblive ubesvaret, da resultatet af analysen var det samme, uanset om den er baseret på en snæver eller en bred markedsafgrænsning (60). |
| --- | --- |

(50)

Det norske konkurrencetilsyn konkluderede, at den præcise geografiske afgrænsning af det relevante marked kan forblive ubesvaret, da resultatet af analysen var det samme, uanset om den er baseret på en snæver eller en bred markedsafgrænsning (60).

60

| (51) | Ansøgerens holdning er i overensstemmelse med Kommissionens praksis. I tidligere afgørelser har Kommissionen, der dog oftest lader den nøjagtige geografiske afgrænsning af markedet være ubesvaret, anset det relevante geografiske marked for tildeling af kontrakter til drift af offentlig bustransport for at være et område, hvor der er fælles lovgivningsmæssige rammer for udbud af busdrift (61). |
| --- | --- |

(51)

Ansøgerens holdning er i overensstemmelse med Kommissionens praksis. I tidligere afgørelser har Kommissionen, der dog oftest lader den nøjagtige geografiske afgrænsning af markedet være ubesvaret, anset det relevante geografiske marked for tildeling af kontrakter til drift af offentlig bustransport for at være et område, hvor der er fælles lovgivningsmæssige rammer for udbud af busdrift (61).

61

| (52) | Med henblik på vurdering af betingelserne i direktivets artikel 34, og uden at det berører anvendelsen af konkurrenceregler eller et andet område af EØS-retten, finder myndigheden kort sagt, at den relevante geografiske dimension af det pågældende produktmarked som minimum er det nationale marked. Dette skyldes, at der er tale om en fælles lovgivningsmæssig ramme, at der kun er mindre forskelle mellem offentlige trafikselskabers udbudsprocedurer og busselskabers evne og vilje til at deltage i udbudsprocedurer i hele Norge. |
| --- | --- |

(52)

Med henblik på vurdering af betingelserne i direktivets artikel 34, og uden at det berører anvendelsen af konkurrenceregler eller et andet område af EØS-retten, finder myndigheden kort sagt, at den relevante geografiske dimension af det pågældende produktmarked som minimum er det nationale marked. Dette skyldes, at der er tale om en fælles lovgivningsmæssig ramme, at der kun er mindre forskelle mellem offentlige trafikselskabers udbudsprocedurer og busselskabers evne og vilje til at deltage i udbudsprocedurer i hele Norge.

3.2.3.   Markedsanalyse

Markedsanalyse

| (53) | Det konkluderes, at en indikator for omfanget af konkurrencen hvad angår markedet for tildeling af offentlige kontrakter for drift af offentlig bustransport er den største aktørs markedsandel og den samlede markedsandel for de vigtigste operatører på markedet. Ifølge de oplysninger, som ansøgeren har indsendt i sin anmodning, har ansøgeren den største markedsandel på det relevante marked med [25-30 %] baseret på omsætning og 28 % baseret på mængde (62). Der er imidlertid en række stærke konkurrenter med tocifrede markedsandele baseret på omsætning, som f.eks. Torghatten [15-20 %], Tide [15-20 %] eller Unibuss [12-17 %], efterfulgt af mindre, men ikke ubetydelige markedsaktører såsom Boreal [5-10 %] og Nobina [5-10 %] (63). Den resterende markedsandel er delt mellem 29 mindre busselskaber. Tallene for markedsandele, der er indsendt af ansøgeren, er i overensstemmelse med beregningerne fra det norske konkurrencetilsyn (64). |
| --- | --- |

(53)

Det konkluderes, at en indikator for omfanget af konkurrencen hvad angår markedet for tildeling af offentlige kontrakter for drift af offentlig bustransport er den største aktørs markedsandel og den samlede markedsandel for de vigtigste operatører på markedet. Ifølge de oplysninger, som ansøgeren har indsendt i sin anmodning, har ansøgeren den største markedsandel på det relevante marked med [25-30 %] baseret på omsætning og 28 % baseret på mængde (62). Der er imidlertid en række stærke konkurrenter med tocifrede markedsandele baseret på omsætning, som f.eks. Torghatten [15-20 %], Tide [15-20 %] eller Unibuss [12-17 %], efterfulgt af mindre, men ikke ubetydelige markedsaktører såsom Boreal [5-10 %] og Nobina [5-10 %] (63). Den resterende markedsandel er delt mellem 29 mindre busselskaber. Tallene for markedsandele, der er indsendt af ansøgeren, er i overensstemmelse med beregningerne fra det norske konkurrencetilsyn (64).

62

63

64

| (54) | Som forklaret ovenfor under betragtning 45 er konkurrencen forskellig med hensyn til offentlig bustransport, fordi virksomheder konkurrerer om markedet og ikke på markedet på grundlag af pris, køreplaner eller servicekvalitet. På det norske marked for tildeling af kontrakter om drift af offentlig bustransport er konkurrencen om tildeling af kontrakter i form af offentlige udbud, der arrangeres af offentlige trafikselskaber. Ifølge ansøgeren er 98 % af samtlige igangværende kontrakter blevet tildelt ved udbudsprocedurer, og dette tal vil være tæt på 100 % den 3. december 2019 (65). På denne baggrund skal vurderingen af konkurrencen og markedsanalysen undersøge mønstre i tilbudsgivning og markedsaktørers evne og vilje til at konkurrere i aktuelle og kommende udbud. |
| --- | --- |

(54)

Som forklaret ovenfor under betragtning 45 er konkurrencen forskellig med hensyn til offentlig bustransport, fordi virksomheder konkurrerer om markedet og ikke på markedet på grundlag af pris, køreplaner eller servicekvalitet. På det norske marked for tildeling af kontrakter om drift af offentlig bustransport er konkurrencen om tildeling af kontrakter i form af offentlige udbud, der arrangeres af offentlige trafikselskaber. Ifølge ansøgeren er 98 % af samtlige igangværende kontrakter blevet tildelt ved udbudsprocedurer, og dette tal vil være tæt på 100 % den 3. december 2019 (65). På denne baggrund skal vurderingen af konkurrencen og markedsanalysen undersøge mønstre i tilbudsgivning og markedsaktørers evne og vilje til at konkurrere i aktuelle og kommende udbud.

65

| (55) | Ansøgerens vigtigste konkurrenter er store virksomheder, der ofte indgår i multinationale transportvirksomheder med multinationale aktiviteter. Torghatten er et af de største transportselskaber i Norge og tilbyder offentlig transport med færge, hurtigbåd, bus samt lufttransport. Selskabet driver også kommercielle busruter og har en samlet konsolideret indtægt på mere end 9 mia. NOK. Tide er et selskab i transportkoncernen DSD, der driver offentlige og kommercielle busruter i Norge, og som også er aktivt i Danmark. DSD-koncernens konsoliderede indtægt er næsten 6 mia. NOK. Unibuss ejes af Oslo kommune. Unibuss-koncernen tilbyder både offentlige og kommercielle tjenester i flere norske byer. Boreal Buss er en del af Boreal-koncernen, der har en omfattende transportvirksomhed, både offentlig og kommerciel. Boreals nuværende endelige ejer er en privat aktiefond fra Hongkong, der investerer i infrastruktur på globalt plan. Boreals konsoliderede indtægter er næsten 3 mia. NOK. Endelig er Nobina en del af den svenske Nobina-koncern, der driver offentlig transport i hele Skandinavien. Disse virksomheder deltager i udbudsprocedurer i hele Norge, og de har kapacitet og erfaring til at afgive tilbud i alle norske udbudsprocedurer. |
| --- | --- |

(55)

Ansøgerens vigtigste konkurrenter er store virksomheder, der ofte indgår i multinationale transportvirksomheder med multinationale aktiviteter. Torghatten er et af de største transportselskaber i Norge og tilbyder offentlig transport med færge, hurtigbåd, bus samt lufttransport. Selskabet driver også kommercielle busruter og har en samlet konsolideret indtægt på mere end 9 mia. NOK. Tide er et selskab i transportkoncernen DSD, der driver offentlige og kommercielle busruter i Norge, og som også er aktivt i Danmark. DSD-koncernens konsoliderede indtægt er næsten 6 mia. NOK. Unibuss ejes af Oslo kommune. Unibuss-koncernen tilbyder både offentlige og kommercielle tjenester i flere norske byer. Boreal Buss er en del af Boreal-koncernen, der har en omfattende transportvirksomhed, både offentlig og kommerciel. Boreals nuværende endelige ejer er en privat aktiefond fra Hongkong, der investerer i infrastruktur på globalt plan. Boreals konsoliderede indtægter er næsten 3 mia. NOK. Endelig er Nobina en del af den svenske Nobina-koncern, der driver offentlig transport i hele Skandinavien. Disse virksomheder deltager i udbudsprocedurer i hele Norge, og de har kapacitet og erfaring til at afgive tilbud i alle norske udbudsprocedurer.

| (56) | Ansøgeren har bemærket, at der i 58 udbudsprocedurer i Norge fra den 1. januar 2015 i gennemsnit var 3,8 konkurrenter, der afgav tilbud (66). Dette tal er blevet bekræftet af de skøn, som det norske konkurrencetilsyn har udarbejdet (67). Der er stor forskel på antallet af udbydere mellem de forskellige kontrakter, fra et til otte i de 46 kontrakter, det norske konkurrencetilsyn så på. Det norske konkurrencetilsyn fandt også, at offentlige trafikselskaber generelt er tilfredse med hensyn til antallet af udbydere (68). Ansøgeren fremlagde desuden detaljerede oplysninger om udbudsprocedurer i de forskellige områder af norske offentlige trafikselskaber, der bekræfter den generelle konkurrence ved tildeling af kontrakter om offentlig bustransport i Norge (69). De detaljerede oplysninger og ansøgerens interne oplysninger viste desuden, at der var en ny aktør i ca. 40 % af alle kontrakter, der er genstand for konkurrence (70). Dette bekræfter de forskellige aktørers evne til at konkurrere effektivt. |
| --- | --- |

(56)

Ansøgeren har bemærket, at der i 58 udbudsprocedurer i Norge fra den 1. januar 2015 i gennemsnit var 3,8 konkurrenter, der afgav tilbud (66). Dette tal er blevet bekræftet af de skøn, som det norske konkurrencetilsyn har udarbejdet (67). Der er stor forskel på antallet af udbydere mellem de forskellige kontrakter, fra et til otte i de 46 kontrakter, det norske konkurrencetilsyn så på. Det norske konkurrencetilsyn fandt også, at offentlige trafikselskaber generelt er tilfredse med hensyn til antallet af udbydere (68). Ansøgeren fremlagde desuden detaljerede oplysninger om udbudsprocedurer i de forskellige områder af norske offentlige trafikselskaber, der bekræfter den generelle konkurrence ved tildeling af kontrakter om offentlig bustransport i Norge (69). De detaljerede oplysninger og ansøgerens interne oplysninger viste desuden, at der var en ny aktør i ca. 40 % af alle kontrakter, der er genstand for konkurrence (70). Dette bekræfter de forskellige aktørers evne til at konkurrere effektivt.

66

67

68

69

70

| (57) | Ansøgeren fremførte også, at markedet for tildeling af offentlig bustransport i Norge er kendetegnet ved lave adgangsbarrierer og udvidelse, og det norske konkurrencetilsyns vurdering bekræftede denne konklusion (71). Denne konklusion var baseret på en stabil og forudsigelig indtægt gennem kontrakter med offentlige trafikselskaber og let adgang til nødvendige oplysninger samt infrastruktur, eftersom de offentlige trafikselskaber leverer den nødvendige infrastruktur bortset fra busser (72). Desuden har medarbejderne fra den forrige indehaver af den pågældende kontrakt ret til at blive overført til den nye indehaver af kontrakten. Eftersom offentlige trafikselskabers udbudsbetingelser normalt indeholder krav om en ny flåde af busser, lider potentielle nye aktører ikke nogen væsentlig ulempe for så vidt angår erhvervelse af busser (73). |
| --- | --- |

(57)

Ansøgeren fremførte også, at markedet for tildeling af offentlig bustransport i Norge er kendetegnet ved lave adgangsbarrierer og udvidelse, og det norske konkurrencetilsyns vurdering bekræftede denne konklusion (71). Denne konklusion var baseret på en stabil og forudsigelig indtægt gennem kontrakter med offentlige trafikselskaber og let adgang til nødvendige oplysninger samt infrastruktur, eftersom de offentlige trafikselskaber leverer den nødvendige infrastruktur bortset fra busser (72). Desuden har medarbejderne fra den forrige indehaver af den pågældende kontrakt ret til at blive overført til den nye indehaver af kontrakten. Eftersom offentlige trafikselskabers udbudsbetingelser normalt indeholder krav om en ny flåde af busser, lider potentielle nye aktører ikke nogen væsentlig ulempe for så vidt angår erhvervelse af busser (73).

71

72

73

| (58) | Faktorerne nævnt i betragtning 53-57 bør i denne afgørelse, og uden at det indskrænker anvendelsen af konkurrencelovgivningen, opfattes som en indikator på eksponering for konkurrence, hvad angår drift af offentlig bustransport i Norge. Dette er også i overensstemmelse med udtalelse fra det norske konkurrencetilsyn. Det er sandsynligt, at selskaber med aktiviteter på dette marked er underkastet tilstrækkeligt konkurrencepres. Intet tyder på, at sektoren ikke er drevet af markedskræfterne. Myndigheden konkluderer derfor, at markedet for tildeling af offentlige kontrakter til drift af offentlig bustransport er direkte eksponeret for konkurrence i henhold til direktivet. |
| --- | --- |

(58)

Faktorerne nævnt i betragtning 53-57 bør i denne afgørelse, og uden at det indskrænker anvendelsen af konkurrencelovgivningen, opfattes som en indikator på eksponering for konkurrence, hvad angår drift af offentlig bustransport i Norge. Dette er også i overensstemmelse med udtalelse fra det norske konkurrencetilsyn. Det er sandsynligt, at selskaber med aktiviteter på dette marked er underkastet tilstrækkeligt konkurrencepres. Intet tyder på, at sektoren ikke er drevet af markedskræfterne. Myndigheden konkluderer derfor, at markedet for tildeling af offentlige kontrakter til drift af offentlig bustransport er direkte eksponeret for konkurrence i henhold til direktivet.

| (59) | Myndigheden noterer sig, at det nuværende konkurrencepres på markedet for tildeling af kontrakter til drift af offentlig bustransport i det store hele er reguleret af de gældende lovgivningsmæssige rammer, og at offentlige trafikselskaber arrangerer udbudsprocedurer, snarere end at levere tjenesteydelser internt eller ved anvendelse af undtagelser for direkte kontrakttildelinger i henhold til de relevante EØS-regler om offentlige indkøb, undtagen begrænset brug af tildeling af kontrakter uden forudgående udbud ved kontrakter med værdi og/eller vedrørende korte afstande. Det betyder, at ændringer af disse politikker eller af denne praksis kan ændre markedets dynamik og det overordnede konkurrencemæssige pres på ordregivende enheder, der driver offentlige bustransporttjenester, som er omfattet af denne afgørelse. |
| --- | --- |

(59)

Myndigheden noterer sig, at det nuværende konkurrencepres på markedet for tildeling af kontrakter til drift af offentlig bustransport i det store hele er reguleret af de gældende lovgivningsmæssige rammer, og at offentlige trafikselskaber arrangerer udbudsprocedurer, snarere end at levere tjenesteydelser internt eller ved anvendelse af undtagelser for direkte kontrakttildelinger i henhold til de relevante EØS-regler om offentlige indkøb, undtagen begrænset brug af tildeling af kontrakter uden forudgående udbud ved kontrakter med værdi og/eller vedrørende korte afstande. Det betyder, at ændringer af disse politikker eller af denne praksis kan ændre markedets dynamik og det overordnede konkurrencemæssige pres på ordregivende enheder, der driver offentlige bustransporttjenester, som er omfattet af denne afgørelse.

4.   KONKLUSIONER

KONKLUSIONER

| (60) | Resultaterne af markedsanalysen, der er nævnt i betragtning 53-57, bør i denne afgørelse, og uden at det indskrænker anvendelsen af konkurrencelovgivningen, opfattes som en indikator på eksponering for konkurrence i henhold til direktivets artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, hvad angår drift af offentlig bustransport i Norge. Da betingelserne fastsat i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU er opfyldt, bør det fastsættes, at direktiv 2014/25/EU derfor ikke anvendes for kontrakter, hvis formål er at udøve denne aktivitet i Norge. |
| --- | --- |

(60)

Resultaterne af markedsanalysen, der er nævnt i betragtning 53-57, bør i denne afgørelse, og uden at det indskrænker anvendelsen af konkurrencelovgivningen, opfattes som en indikator på eksponering for konkurrence i henhold til direktivets artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, hvad angår drift af offentlig bustransport i Norge. Da betingelserne fastsat i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU er opfyldt, bør det fastsættes, at direktiv 2014/25/EU derfor ikke anvendes for kontrakter, hvis formål er at udøve denne aktivitet i Norge.

| (61) | Denne afgørelse er baseret på gældende lovgivning og den faktiske situation i perioden fra januar 2015 til juni 2019, som den fremgår af oplysningerne fra ansøgeren og det norske konkurrencetilsyn. Myndigheden forbeholder sig ret til at revidere denne afgørelse, hvis betingelserne for at anvende artikel 34 i direktiv 2014/25/EU ikke længere er opfyldt, eller hvis der er betydelige ændringer af de retlige og faktiske forhold. |
| --- | --- |

(61)

Denne afgørelse er baseret på gældende lovgivning og den faktiske situation i perioden fra januar 2015 til juni 2019, som den fremgår af oplysningerne fra ansøgeren og det norske konkurrencetilsyn. Myndigheden forbeholder sig ret til at revidere denne afgørelse, hvis betingelserne for at anvende artikel 34 i direktiv 2014/25/EU ikke længere er opfyldt, eller hvis der er betydelige ændringer af de retlige og faktiske forhold.

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

| 1. | Den retsakt, der er nævnt i punkt 4 i bilag XVI til EØS-aftalen, om fastlæggelse af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige kontrakter i forsyningssektoren (direktiv 2014/25/EU) gælder ikke for kontrakter, der tildeles af, eller projektkonkurrencer, der afholdes af ordregivende enheder, der udøver, eller hvis aktiviteter omfatter drift af offentlig bustransport, hvis formålet med sådanne kontrakter eller projektkonkurrencer er at gøre det muligt for dem at levere offentlig bustransport i Norge (en sådan aktivitet vedrører drift af et netværk, der leverer en tjeneste til offentligheden inden for bustransport). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Norge. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kun den engelske udgave af denne beslutning er autentisk. |
| --- | --- |

3.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juni 2019.

For EFTA-Tilsynsmyndigheden, der handler i henhold til delegeret beslutning nr. 19/19/COL

Högni S. KRISTJÁNSSON

Det ansvarlige medlem af kollegiet

Carsten ZATSCHLER

Kontrasignering som direktør

for juridiske og eksekutive anliggender

---

(1)  
  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243. indføjet i EØS-aftalen ved afgørelse truffet af Det Blandede Udvalg nr. 97/2016 (EUT L 300 af 16.11.2017, s. 49, og EØS-tillæg nr. 73 af 16.11.2017, s. 53).

1

(2)  Dokument nr. 1040381.

2

(3)  En kommunes tildeling af en kontrakt om at drive busruter til en busoperatør er eksempelvis ikke omfattet af denne anmodning. Derimod vil en kontrakt, som den pågældende operatør tildeler (f.eks.) et rengøringsfirma til rengøring af busser eller til en virksomhed, der leverer busser til brug af operatøren, være omfattet af anmodningen. Denne sondring er blevet præciseret af EU-Domstolen i sag C-388/17, SJ, ECLI:EU:C:2019:161 (»SJ«), præmis 53 (jf. betragtning 31 nedenfor). Myndigheden henviser i denne afgørelse til begrebet »virksomhed« som omhandlet i direktiv 2014/25/EU.

3

(4)  Side 3 i anmodningen.

4

(5)  
  Forskrift om innkjøpsregler i forsyningssektorene (forsyningsforskriften)

5

Forskrift om innkjøpsregler i forsyningssektorene

https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2016-08-12-975

(6)  Dokument nr. 1040380.

6

(7)  Dokument nr. 935075.

7

(8)  I henhold til Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71 af 3. juni 1971 om fastsættelse af regler om tidsfrister, datoer og tidspunkter (EFT L 124 af 8.6.1971, s. 1) er helligdage undtaget fra tidsfristen. Se Helligdage 2018 og 2019: EØS- og EFTA-staterne samt EØS-institutionerne, EUT C 429 af 14.12.2017, s. 25 og EØS-tillæg nr. 81 af 14.12.2017, s. 1, EUT C 422 af 22.11.2018, s. 7, og EØS-tillæg nr. 77 af 22.11.2018, s. 1.

8

(9)  Dokument nr. 1056012.

9

(10)  I overensstemmelse med artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 11), som ændret.

10

(11)  Jf. dokument nr. 1070910 om resultatet af den skriftlige procedure.

11

(12)  Direktivets artikel 11.

12

(13)  Citeret i fodnote 3 ovenfor.

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (EUT L 134 af 30.4.2004, s. 1), som indarbejdet i EØS-aftalen ved afgørelse truffet af Det Blandede Udvalg nr. 68/2006 (EUT L 245 af 7.9.2006, s. 22, og EØS-tillæg nr. 44 af 7.9.2006, s. 18).

14

(15)  SJ, dommens præmis 53.

15

(16)  SJ, præmis 54 og præmis 2 i domskonklusionen.

16

(17)  Direktivets artikel 34, stk. 1. Jf. også betragtning 44 til direktivet.

17

(18)  Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«) (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

18

(19)  Jf. dom i Österreichische Post AG mod Kommissionen, T-463/14, EU:T:2016:243, præmis 28.

19

(20)  Se f.eks. s. 40 i anmodningen.

20

(21)  Side 11 i anmodningen.

21

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 og (EØF) nr. 1107/70 (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1), indføjet i EØS-aftalen ved afgørelse truffet af Det Blandede Udvalg nr. 85/2008 (EUT L 280 af 23.10.2008, s. 20, og EØS-tillæg nr. 64 af 23.10.2008, s. 13).

22

(23)  Side 30 i anmodningen.

23

(24)  Domme i Smits og Peerbooms, C-157/99, ECLI:EU:C:2001:404, præmis 90: Müller-Fauré og van Riet, C-385/99, ECLI:EU:C:2003:270, præmis 84; Watts, C-372/04, ECLI:EU:C:2006:325, præmis 115; Udtalelse fra generaladvokaten i Watts, C-372/04, ECLI:EU:C: 2005:784, præmis 70.

24

(25)  Domme i Analir o.a., C-205/99, ECLI:EU:C:2001:107, præmis 38; Watts, C-372/04, ECLI:EU:C:2006:325, præmis 116.

25

(26)  Yrkestransportloven.

26

(27)  Forskrift om erhvervsmæssig transport af 26. marts 2003 nr. 401 (»yrkestransportforskriften«).

27

(28)  Erhvervstransportloven, del 4, og forskrift om erhvervsmæssig transport, del 3.

28

(29)  Ot.prp. nr. 74 (2001-2002) kapitel 2.

29

(30)  Side 4 i holdningspapiret fra de norske konkurrencemyndigheder om betingelserne for anvendelsen af artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU.

30

(31)  Erhvervstransportloven, del 6, og forskrift om erhvervsmæssig transport, del 3.

31

(32)  Erhvervstransportloven, del 6, stk. 2.

32

(33)  Side 4 i holdningspapiret fra de norske konkurrencemyndigheder om betingelserne for anvendelsen af artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU.

33

(34)  Hvilket instrument, der finder anvendelse, afhænger blandt andet af den tildelte kontrakts karakter, og om betingelserne i artikel 11 i direktiv 2014/25/EU om tilrådighedsstillelse eller drift af net er opfyldt. Ansøgeren har anført, at offentlige trafikselskaber generelt følger direktiv 2014/25/EU ved tildeling af kontrakter om offentlig bustransport, nogle offentlige trafikselskaber har dog tildelt kontrakter efter direktiv 2014/24/EU, og udbudskrav i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1370/2007 kan finde anvendelse på nogle kontrakter.

34

blandt andet

(35)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65), indarbejdet i EØS-aftalen ved Det Blandede Udvalgs afgørelse nr. 97/2016 (EUT L 300 af 16.11.2017, s. 49 og EØS-tillæg nr. 73 af 16.11.2017, s. 53).

35

(36)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (EUT L 134 af 30.4.2004, s. 114), indarbejdet i EØS-aftalen ved afgørelse af Det Blandede Udvalg nr. 68/2006 (EUT L 245 af 7.9.2006, s. 22 og EØS-tillæg nr. 44 af 7.9.2006, s. 18).

36

(37)  Side 6 i anmodningen.

37

(38)  Dokument nr. 1037921, brev fra de norske myndigheder af 9. november 2018.

38

(39)  Sag nr. 74680, gennemgang af kontrakter om offentlig serviceforpligtelse på grundlag af forordning (EF) nr. 1370/2007.

39

(40)  Side 4 i holdningspapiret fra de norske konkurrencemyndigheder om betingelserne for anvendelsen af artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU.

40

(41)  Se side 14 i anmodningen.

41

(42)  Udover ansøgeren er også Unibuss AS underlagt regler om offentlige indkøb. Andre aktører såsom Torghatten ASA, Tide AS, Boreal Bus AS og Nobina Norge AS er private aktører, som ikke synes at opfylde betingelserne for at være omfattet af EØS-reglerne om offentlige indkøb.

42

(43)  Side 3 i holdningspapiret fra de norske konkurrencemyndigheder om betingelserne for anvendelsen af artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU.

43

(44)  Side 25 i anmodningen.

44

(45)  Side 26 i anmodningen.

45

(46)  Ibidem.

46

(47)  Ibidem.

47

(48)  Ibidem.

48

(49)  Side 3 i holdningspapiret fra de norske konkurrencemyndigheder om betingelserne for anvendelsen af artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU.

49

(50)  Jf. i denne henseende sag COMP/m. 1768 – Schoyens/Goldman Sachs/Swebus, præmis 10 og 14; sag COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA, præmis 16-23; sag COMP/M.5855 – DB/Arriva, præmis 21; sag COMP/M.6794 – Caisse des Depots et Consignations/Veolia Transdev, præmis 19-21; sag COMP/M.6818 – DB/Veolia, præmis 19 og 56.

50

(51)  Sag COMP/M.6818 – DB/Veolia, præmis 19-21; sag COMP/M.5855 – DB/Arriva, præmis 23-24.

51

(52)  Sag COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA, præmis 17; sag COMP/M.6818 – DB/Veolia, præmis 22 og 58; sag COMP/M.5855 – DB/Arriva, præmis 22.

52

(53)  Sag COMP/M.6818 – DB/Veolia, præmis 23; sag COMP/M.5855 – DB/Arriva, præmis 22.

53

(54)  Side 28 i anmodningen.

54

(55)  Ibidem.

55

(56)  Ibidem.

56

(57)  Ibidem.

57

(58)  Ibidem.

58

(59)  Side 29 i anmodningen.

59

(60)  Side 3 i holdningspapiret fra de norske konkurrencemyndigheder om betingelserne for anvendelsen af artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU.

60

(61)  Sag COMP/M.6818 – DB/Veolia, præmis 29; sag COMP/M.5855 – DB/Arriva, præmis 27. Se også sag COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA og sag COMP/M.6794 – Caisse des Depots et Consignations/Veolia Transdev, præmis 31.

61

(62)  Side 30 i anmodningen.

62

(63)  Ibidem.

63

(64)  Side 5 i holdningspapiret fra de norske konkurrencemyndigheder om betingelserne for anvendelsen af artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU.

64

(65)  Side 6 i anmodningen. Se også myndighedens procedure, der er nævnt i betragtning 31 herover.

65

(66)  Side 14 i anmodningen.

66

(67)  Side 5 i holdningspapiret fra de norske konkurrencemyndigheder om betingelserne for anvendelsen af artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU.

67

(68)  Ibidem.

68

(69)  Jf. s. 14-24 i anmodningen.

69

(70)  Side 24 i anmodningen.

70

(71)  Side 31 i anmodningen og side 5 i holdningspapiret fra de norske konkurrencemyndigheder om betingelserne for anvendelsen af artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU.

71

(72)  Ibidem.

72

(73)  Side 31 i anmodningen.

73

---

Berigtigelser

| 10.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 259/86 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 259/86

---

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1688 af 8. oktober 2019 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endeligopkrævning af den midlertidige told på importen af blandinger af urinstof og ammoniumnitrat med oprindelse i Rusland, Trinidadog Tobago samt Amerikas Forenede Stater

(Den Europæiske Unions Tidende L 258 af 9. oktober 2019)

Side 62, betragtning 301:

I stedet for:

I stedet for

| »(301) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1« |
| --- | --- |

»(301)

læses:

læses

| »(301) | Det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036, har ikke afgivet udtalelse«. |
| --- | --- |

»(301)

---