# Uradni list L 2/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 2 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 636. januar 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 2

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 636. januar 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/3 z dne 28. avgusta 2019 o načrtu za zavržke za venernice (Venus spp.) v nekaterih italijanskih teritorialnih vodah | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/4 z dne 29. avgusta 2019 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/86 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju | 5 |
| | * | Izvedbena Uredba Komisije (EU) 2020/5 z dne 19. decembra 2019 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence (ZOP)) | 11 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/3 z dne 28. avgusta 2019 o načrtu za zavržke za venernice (Venus spp.) v nekaterih italijanskih teritorialnih vodah

Venus

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/4 z dne 29. avgusta 2019 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/86 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju

5

*

Izvedbena Uredba Komisije (EU) 2020/5 z dne 19. decembra 2019 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence (ZOP))

11

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 6.1.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 2/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/3

z dne 28. avgusta 2019

o načrtu za zavržke za venernice (Venus spp.) v nekaterih italijanskih teritorialnih vodah

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1) ter zlasti člena 15(6) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (2) ter zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 (3) ter zlasti člena 15a Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov v ribištvu Unije z uvedbo obveznosti iztovarjanja za ulov vrst, za katere veljajo omejitve ulova, v Sredozemskem morju pa tudi za ulov vrst, za katere veljajo najmanjše velikosti. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov v ribištvu Unije z uvedbo obveznosti iztovarjanja za ulov vrst, za katere veljajo omejitve ulova, v Sredozemskem morju pa tudi za ulov vrst, za katere veljajo najmanjše velikosti.

| (2) | V skladu s členom 15(1)(d) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se obveznost iztovarjanja uporablja za pridneni ribolov v Sredozemskem morju najpozneje od 1. januarja 2017 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo, in najpozneje od 1. januarja 2019 za vse ostale vrste. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 15(1)(d) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se obveznost iztovarjanja uporablja za pridneni ribolov v Sredozemskem morju najpozneje od 1. januarja 2017 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo, in najpozneje od 1. januarja 2019 za vse ostale vrste.

| (3) | Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Komisijo pooblašča, da na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti, z delegiranim aktom sprejme načrte za zavržke za obdobje največ treh let z možnostjo podaljšanja za dodatna tri leta. Načrti za zavržke lahko vsebujejo podrobnosti iz člena 15(5)(a) do (e) Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključno z določitvijo najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja. |
| --- | --- |

(3)

Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Komisijo pooblašča, da na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti, z delegiranim aktom sprejme načrte za zavržke za obdobje največ treh let z možnostjo podaljšanja za dodatna tri leta. Načrti za zavržke lahko vsebujejo podrobnosti iz člena 15(5)(a) do (e) Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključno z določitvijo najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja.

| (4) | Člen 15a Uredbe (ES) št. 1967/2006 in člen 15(2) Uredbe (EU) 2019/1241 Komisijo pooblaščata, da zaradi sprejetja načrtov zavržkov za vrste, za katere velja obveznost iztovarjanja, določi najmanjše referenčne velikosti ohranjanja z namenom varovanja nedoraslih morskih organizmov. V skladu z navedenima členoma lahko najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, kjer je ustrezno, odstopajo od velikosti, določenih v Prilogi III k navedeni uredbi, po začetku veljavnosti člena 32 Uredbe (EU) 2019/1241 pa tudi od velikosti, določenih v Prilogi IX k Uredbi (EU) 2019/1241. |
| --- | --- |

(4)

Člen 15a Uredbe (ES) št. 1967/2006 in člen 15(2) Uredbe (EU) 2019/1241 Komisijo pooblaščata, da zaradi sprejetja načrtov zavržkov za vrste, za katere velja obveznost iztovarjanja, določi najmanjše referenčne velikosti ohranjanja z namenom varovanja nedoraslih morskih organizmov. V skladu z navedenima členoma lahko najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, kjer je ustrezno, odstopajo od velikosti, določenih v Prilogi III k navedeni uredbi, po začetku veljavnosti člena 32 Uredbe (EU) 2019/1241 pa tudi od velikosti, določenih v Prilogi IX k Uredbi (EU) 2019/1241.

| (5) | Z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2016/2376 (4) je bil na podlagi priporočila, ki ga je predložila Italija, določen načrt za zavržke za venernice (Venus spp.) v italijanskih teritorialnih vodah od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2019. |
| --- | --- |

(5)

Z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2016/2376 (4) je bil na podlagi priporočila, ki ga je predložila Italija, določen načrt za zavržke za venernice (Venus spp.) v italijanskih teritorialnih vodah od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2019.

| (6) | Italija je kot edina država članica z neposrednim upravljalnim interesom za nabiranje venernic (Venus spp.) v italijanskih teritorialnih vodah na geografskih podobmočjih GFCM 9, 10, 17 in 18 Komisiji v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 predložila novo priporočilo za načrt za zavržke za stalež venernic (Venus spp.), in sicer po posvetovanju s svetovalnim svetom za Sredozemsko morje (MEDAC). |
| --- | --- |

(6)

Italija je kot edina država članica z neposrednim upravljalnim interesom za nabiranje venernic (Venus spp.) v italijanskih teritorialnih vodah na geografskih podobmočjih GFCM 9, 10, 17 in 18 Komisiji v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 predložila novo priporočilo za načrt za zavržke za stalež venernic (Venus spp.), in sicer po posvetovanju s svetovalnim svetom za Sredozemsko morje (MEDAC).

| (7) | Novo skupno priporočilo, ki ga je predložila Italija, je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) na plenarnem zasedanju od 1. do 5. julija 2019 (5). |
| --- | --- |

(7)

Novo skupno priporočilo, ki ga je predložila Italija, je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) na plenarnem zasedanju od 1. do 5. julija 2019 (5).

| (8) | V novem skupnem priporočilu je predlagana uporaba izjeme zaradi visoke stopnje preživetja za venernice (Venus spp.) pri nabiranju s hidravličnimi strgačami v italijanskih teritorialnih vodah na geografskih podobmočjih GFCM 9, 10, 17 in 18. Država članica je predložila znanstvene dokaze, da bi dokazala visoke stopnje preživetja zavržkov venernic (Venus spp.) pri navedenem nabiranju, in poslala program znanstvenega spremljanja. Dokazi so bili predloženi STECF, ki je ugotovil, da naj bi bila stopnja preživetja zavržkov precejšnja. STECF je tudi ugotovil, da bi moral predlagani program znanstvenega spremljanja zagotoviti zanesljive podatke in informacije, da se tako omogoči ocenjevanje učinkov načrta za zavržke. Glede na navedeno presojo je primerno, da se navedena izjema vključi v to uredbo za triletno obdobje. |
| --- | --- |

(8)

V novem skupnem priporočilu je predlagana uporaba izjeme zaradi visoke stopnje preživetja za venernice (Venus spp.) pri nabiranju s hidravličnimi strgačami v italijanskih teritorialnih vodah na geografskih podobmočjih GFCM 9, 10, 17 in 18. Država članica je predložila znanstvene dokaze, da bi dokazala visoke stopnje preživetja zavržkov venernic (Venus spp.) pri navedenem nabiranju, in poslala program znanstvenega spremljanja. Dokazi so bili predloženi STECF, ki je ugotovil, da naj bi bila stopnja preživetja zavržkov precejšnja. STECF je tudi ugotovil, da bi moral predlagani program znanstvenega spremljanja zagotoviti zanesljive podatke in informacije, da se tako omogoči ocenjevanje učinkov načrta za zavržke. Glede na navedeno presojo je primerno, da se navedena izjema vključi v to uredbo za triletno obdobje.

| (9) | V novem skupnem priporočilu je poleg tega predlagano, naj se zmanjšana najmanjša referenčna velikost ohranjanja za venernice (Venus spp.), določena v Delegirani uredbi (EU) 2016/2376 z odstopanjem od Priloge III k Uredbi Sveta (ES) št. 1967/2006, uporablja še naprej. STECF je navedel, da je zmanjšana najmanjša referenčna velikost ohranjanja še vedno večja od opredeljene velikosti ob prvi zrelosti in da ni dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da je zmanjšanje najmanjše referenčne velikosti ohranjanja škodljivo vplivalo na stalež. STECF je ugotovil, da se zdi prošnja za nadaljnjo uporabo zmanjšane najmanjše referenčne velikosti ohranjanja razumna. Vendar je ugotovil tudi, da preteklih in napovedanih prihodnjih vplivov zmanjšane najmanjše velikosti na stopnje izkoriščanja in biomaso staleža ni mogoče v celoti oceniti. Zato bi bile potrebne nadaljnje študije in podatki o teh vplivih. Uredba (EU) 2019/1241, ki v Prilogi IX določa regionalne tehnične ukrepe za Sredozemsko morje, je začela veljati šele 14. avgusta 2019 in ne določa prehodnih ukrepov v zvezi s postopkom za sprejetje delegiranih aktov o spremembi takih regionalnih tehničnih ukrepov. Skupno priporočilo je Italija predložila, STECF pa ocenil pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) 2019/1241 in se zato ni sklicevalo na Uredbo (EU) 2019/1241. Kljub temu Komisija glede na izjemne okoliščine ter na podlagi informacij, ki so ji na voljo v tej fazi skupnega priporočila in ocene STECF, meni, da noben element ne kaže na to, da predlagana znižana najmanjša referenčna velikost ohranjanja ne bi izpolnjevala zahtev, določenih za tehnične ukrepe v členu 15 Uredbe (EU) 2019/1241. Glede na zgornje ugotovitve je primerno, da se zaprošeno odstopanje odobri samo za eno leto. |
| --- | --- |

(9)

V novem skupnem priporočilu je poleg tega predlagano, naj se zmanjšana najmanjša referenčna velikost ohranjanja za venernice (Venus spp.), določena v Delegirani uredbi (EU) 2016/2376 z odstopanjem od Priloge III k Uredbi Sveta (ES) št. 1967/2006, uporablja še naprej. STECF je navedel, da je zmanjšana najmanjša referenčna velikost ohranjanja še vedno večja od opredeljene velikosti ob prvi zrelosti in da ni dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da je zmanjšanje najmanjše referenčne velikosti ohranjanja škodljivo vplivalo na stalež. STECF je ugotovil, da se zdi prošnja za nadaljnjo uporabo zmanjšane najmanjše referenčne velikosti ohranjanja razumna. Vendar je ugotovil tudi, da preteklih in napovedanih prihodnjih vplivov zmanjšane najmanjše velikosti na stopnje izkoriščanja in biomaso staleža ni mogoče v celoti oceniti. Zato bi bile potrebne nadaljnje študije in podatki o teh vplivih. Uredba (EU) 2019/1241, ki v Prilogi IX določa regionalne tehnične ukrepe za Sredozemsko morje, je začela veljati šele 14. avgusta 2019 in ne določa prehodnih ukrepov v zvezi s postopkom za sprejetje delegiranih aktov o spremembi takih regionalnih tehničnih ukrepov. Skupno priporočilo je Italija predložila, STECF pa ocenil pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) 2019/1241 in se zato ni sklicevalo na Uredbo (EU) 2019/1241. Kljub temu Komisija glede na izjemne okoliščine ter na podlagi informacij, ki so ji na voljo v tej fazi skupnega priporočila in ocene STECF, meni, da noben element ne kaže na to, da predlagana znižana najmanjša referenčna velikost ohranjanja ne bi izpolnjevala zahtev, določenih za tehnične ukrepe v členu 15 Uredbe (EU) 2019/1241. Glede na zgornje ugotovitve je primerno, da se zaprošeno odstopanje odobri samo za eno leto.

| (10) | Ukrepi, predlagani v skupnem priporočilu, so skladni s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predlagani v skupnem priporočilu, so skladni s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (11) | Da se zagotovi ustrezen nadzor nad izvajanjem obveznosti iztovarjanja, bi morala država članica oblikovati seznam plovil, za katere velja ta uredba. |
| --- | --- |

(11)

Da se zagotovi ustrezen nadzor nad izvajanjem obveznosti iztovarjanja, bi morala država članica oblikovati seznam plovil, za katere velja ta uredba.

| (12) | Ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovom in načrtovanjem ribolovne sezone plovil Unije, zato bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovom in načrtovanjem ribolovne sezone plovil Unije, zato bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi.

| (13) | Uporabljati bi se morala od 1. januarja 2020 za triletno obdobje. Uporaba zmanjšane najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za venernice (Venus spp.), ki znaša 22 mm, bi morala biti omejena na eno leto – |
| --- | --- |

(13)

Uporabljati bi se morala od 1. januarja 2020 za triletno obdobje. Uporaba zmanjšane najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za venernice (Venus spp.), ki znaša 22 mm, bi morala biti omejena na eno leto –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa podrobnosti za izvajanje obveznosti iztovarjanja, določene v členu 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, pri nabiranju venernic (Venus spp.) v nekaterih italijanskih teritorialnih vodah.

2.   Ta uredba se uporablja za italijanske teritorialne vode geografskih podobmočij 9, 10, 17 in 18 Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM), kot so opredeljena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

Člen 2

Izjema zaradi stopnje preživetja za venernice (
  Venus
  spp.)

1.   Izjema zaradi stopnje preživetja iz člena 15(4)(b) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se v italijanskih teritorialnih vodah geografskih podobmočij GFCM 9, 10, 17 in 18 uporablja za nabiranje venernic (Venus spp.) pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja s hidravličnimi strgačami.

2.   Pri zavržku venernic (Venus spp.), nabranih v primerih iz odstavka 1, se venernice (Venus spp.) takoj izpustijo.

Člen 3

Najmanjša referenčna velikost ohranjanja

1.   Z odstopanjem od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, določene v Prilogi IX k Uredbi (EU) 2019/1241, najmanjša referenčna velikost ohranjanja venernic (Venus spp.) v italijanskih teritorialnih vodah geografskih podobmočij GFCM 9, 10, 17 in 18 znaša 22 mm celotne dolžine.

2.   Merjenje velikosti venernic (Venus spp.) poteka v skladu s Prilogo IV k Uredbi (EU) 2019/1241.

Člen 4

Seznam plovil

Organi države članice do 31. decembra 2019 Komisiji prek varnega spletišča Unije za nadzor ribištva predložijo seznam vseh plovil, ki imajo dovoljenje za nabiranje venernic (Venus spp.) s hidravličnimi strgačami v italijanskih teritorialnih vodah geografskih podobmočij GFCM 9, 10, 17 in 18. Seznam ves čas posodabljajo.

Venus

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2022.

Vendar pa se člen 3 uporablja do 31. decembra 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 28. avgusta 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

1

(2)  
  UL L 198, 25.7.2019, str. 105.

2

(3)  
  UL L 409, 30.12.2006, str. 11.

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2376 z dne 13. oktobra 2016 o načrtu za zavržke za venernice Venus spp. v italijanskih teritorialnih vodah (UL L 352, 23.12.2016, str. 48).

4

Venus

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/plen1902.

5

(6)  Uredba (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (UL L 347, 30.12.2011, str. 44).

6

---

| 6.1.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 2/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 2/5

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/4

z dne 29. avgusta 2019

o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/86 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1) in zlasti člena 15(6) ter člena 18(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov v ribištvu Unije z uvedbo obveznosti iztovarjanja za ulov vrst, za katere veljajo omejitve ulova, v Sredozemlju pa tudi za ulov vrst, za katere veljajo najmanjše velikosti, kot so opredeljene v Prilogi IX k Uredbi (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov v ribištvu Unije z uvedbo obveznosti iztovarjanja za ulov vrst, za katere veljajo omejitve ulova, v Sredozemlju pa tudi za ulov vrst, za katere veljajo najmanjše velikosti, kot so opredeljene v Prilogi IX k Uredbi (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (2) | V skladu s členom 15(1)(d) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se obveznost iztovarjanja uporablja za pridneni ribolov v Sredozemskem morju najpozneje od 1. januarja 2017 za vrste, ki opredeljujejo ribolov, za vse ostale vrste pa najpozneje od 1. januarja 2019. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 15(1)(d) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se obveznost iztovarjanja uporablja za pridneni ribolov v Sredozemskem morju najpozneje od 1. januarja 2017 za vrste, ki opredeljujejo ribolov, za vse ostale vrste pa najpozneje od 1. januarja 2019.

| (3) | Uredba (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa večletni načrt za pridneni ribolov v zahodnem Sredozemskem morju. Francija, Italija in Španija so predložile skupno priporočilo, v katerem so zahtevale izjemo de minimis za ulov s pridnenimi vlečnimi mrežami. Vendar se ta zahteva nanaša na skupino trinajstih vrst, od katerih samo ena spada na področje uporabe večletnega načrta. V skupnem priporočilu se zahteva tudi izjema za prilov pelagičnih vrst s pridnenimi vlečnimi mrežami. Vendar se ta zahteva nanaša na ribolov, ki izkorišča pridnene staleže in ni omejen na staleže, vključene v večletni načrt. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa večletni načrt za pridneni ribolov v zahodnem Sredozemskem morju. Francija, Italija in Španija so predložile skupno priporočilo, v katerem so zahtevale izjemo de minimis za ulov s pridnenimi vlečnimi mrežami. Vendar se ta zahteva nanaša na skupino trinajstih vrst, od katerih samo ena spada na področje uporabe večletnega načrta. V skupnem priporočilu se zahteva tudi izjema za prilov pelagičnih vrst s pridnenimi vlečnimi mrežami. Vendar se ta zahteva nanaša na ribolov, ki izkorišča pridnene staleže in ni omejen na staleže, vključene v večletni načrt.

| (4) | Za Jadransko in jugovzhodno Sredozemsko morje doslej še niso bili sprejeti večletni načrti. |
| --- | --- |

(4)

Za Jadransko in jugovzhodno Sredozemsko morje doslej še niso bili sprejeti večletni načrti.

| (5) | Za izvajanje obveznosti iztovarjanja člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Komisijo pooblašča, da na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetovanju z zadevnimi svetovalnimi sveti, z delegiranim aktom sprejme načrte za zavržke, ki lahko veljajo največ tri leta z možnostjo podaljšanja za nadaljnje obdobje največ treh let. |
| --- | --- |

(5)

Za izvajanje obveznosti iztovarjanja člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Komisijo pooblašča, da na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetovanju z zadevnimi svetovalnimi sveti, z delegiranim aktom sprejme načrte za zavržke, ki lahko veljajo največ tri leta z možnostjo podaljšanja za nadaljnje obdobje največ treh let.

| (6) | V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2017/86 (4) je bil na podlagi treh skupnih priporočil, ki ji jih je Komisiji leta 2016 predložilo več držav članic z neposrednim upravljalnim interesom v Sredozemskem morju (Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Malta in Slovenija), določen načrt za zavržke za nekatere vrste pridnenega ribolova v Sredozemskem morju, ki se uporablja od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2019. Navedena tri skupna priporočila se nanašajo na zahodno Sredozemsko morje, Jadransko morje oziroma jugovzhodno Sredozemsko morje. |
| --- | --- |

(6)

V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2017/86 (4) je bil na podlagi treh skupnih priporočil, ki ji jih je Komisiji leta 2016 predložilo več držav članic z neposrednim upravljalnim interesom v Sredozemskem morju (Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Malta in Slovenija), določen načrt za zavržke za nekatere vrste pridnenega ribolova v Sredozemskem morju, ki se uporablja od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2019. Navedena tri skupna priporočila se nanašajo na zahodno Sredozemsko morje, Jadransko morje oziroma jugovzhodno Sredozemsko morje.

| (7) | Delegirana uredba (EU) 2017/86 je bila spremenjena z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2018/153 (5) in Delegirano uredbo Komisije (EU) 2018/2036 (6) na podlagi skupnih priporočil, ki so jih glede zahodnega Sredozemskega morja, Jadranskega morja in jugovzhodnega Sredozemskega morja predložile zadevne države članice z neposrednim upravljalnim interesom. |
| --- | --- |

(7)

Delegirana uredba (EU) 2017/86 je bila spremenjena z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2018/153 (5) in Delegirano uredbo Komisije (EU) 2018/2036 (6) na podlagi skupnih priporočil, ki so jih glede zahodnega Sredozemskega morja, Jadranskega morja in jugovzhodnega Sredozemskega morja predložile zadevne države članice z neposrednim upravljalnim interesom.

| (8) | Francija, Italija in Španija so maja 2019 po posvetovanju z regionalno skupino na visoki ravni Pescamed Komisiji predložile skupno priporočilo za načrt za zavržke za pridneni ribolov v zahodnem Sredozemlju. |
| --- | --- |

(8)

Francija, Italija in Španija so maja 2019 po posvetovanju z regionalno skupino na visoki ravni Pescamed Komisiji predložile skupno priporočilo za načrt za zavržke za pridneni ribolov v zahodnem Sredozemlju.

| (9) | Ciper, Grčija, Italija in Malta so maja 2019 po posvetovanju z regionalno skupino na visoki ravni Sudestmed Komisiji predložili skupno priporočilo za načrt za zavržke za pridneni ribolov v jugovzhodnem Sredozemlju. |
| --- | --- |

(9)

Ciper, Grčija, Italija in Malta so maja 2019 po posvetovanju z regionalno skupino na visoki ravni Sudestmed Komisiji predložili skupno priporočilo za načrt za zavržke za pridneni ribolov v jugovzhodnem Sredozemlju.

| (10) | Hrvaška, Italija in Slovenija so maja 2019 po posvetovanju z regionalno skupino na visoki ravni Adriatica Komisiji predložile skupno priporočilo za načrt za zavržke za pridneni ribolov v Jadranskem morju. |
| --- | --- |

(10)

Hrvaška, Italija in Slovenija so maja 2019 po posvetovanju z regionalno skupino na visoki ravni Adriatica Komisiji predložile skupno priporočilo za načrt za zavržke za pridneni ribolov v Jadranskem morju.

| (11) | Navedena tri skupna priporočila je ocenil Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) na poletnem plenarnem zasedanju, ki je potekalo od 1. do 5. julija 2019 (7). |
| --- | --- |

(11)

Navedena tri skupna priporočila je ocenil Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) na poletnem plenarnem zasedanju, ki je potekalo od 1. do 5. julija 2019 (7).

| (12) | Julija 2019 so navedene tri skupine držav članic na visoki ravni predložile posodobljena skupna priporočila, ki so bila usklajena z znanstvenim mnenjem. |
| --- | --- |

(12)

Julija 2019 so navedene tri skupine držav članic na visoki ravni predložile posodobljena skupna priporočila, ki so bila usklajena z znanstvenim mnenjem.

| (13) | Komisija je v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 upoštevala tako oceno STECF kot potrebo držav članic, da zagotovijo, da se obveznost iztovarjanja v celoti izvaja. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 upoštevala tako oceno STECF kot potrebo držav članic, da zagotovijo, da se obveznost iztovarjanja v celoti izvaja.

| (14) | V posodobljenem skupnem priporočilu za zahodno Sredozemlje je predlagana uporaba izjeme zaradi visoke stopnje preživetja, kot je določeno v členu 15(5)(b) Uredbe (EU) št. 1380/2013, za okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ulovljenega s trnki in vrvicami (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX), do 31. decembra 2021. STECF je menil, da so bili nekateri dokazi v podporo tej izjemi predloženi leta 2018. Dodatni podatki, predloženi leta 2019, so to zahtevo podkrepili. Zato je primerno uporabo navedene izjeme podaljšati do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(14)

V posodobljenem skupnem priporočilu za zahodno Sredozemlje je predlagana uporaba izjeme zaradi visoke stopnje preživetja, kot je določeno v členu 15(5)(b) Uredbe (EU) št. 1380/2013, za okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ulovljenega s trnki in vrvicami (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX), do 31. decembra 2021. STECF je menil, da so bili nekateri dokazi v podporo tej izjemi predloženi leta 2018. Dodatni podatki, predloženi leta 2019, so to zahtevo podkrepili. Zato je primerno uporabo navedene izjeme podaljšati do 31. decembra 2021.

| (15) | V navedenih treh posodobljenih skupnih priporočilih je predlagana uporaba izjeme zaradi visoke stopnje preživetja za jastoga (Homarus gammarus) in raroge (Palinuridae), ulovljene z mrežami (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ter vršami in pastmi (FPO, FIX) v zahodnem Sredozemskem morju, Jadranskem morju in jugovzhodnem Sredozemskem morju, do 31. decembra 2021. STECF je menil, da je metoda, uporabljena za zagotovitev dodatnih dokazov, zanesljiva in da je stopnja preživetja visoka (64 %). Glede na zgoraj navedeno je primerno, da se uporaba navedenih izjem podaljša do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(15)

V navedenih treh posodobljenih skupnih priporočilih je predlagana uporaba izjeme zaradi visoke stopnje preživetja za jastoga (Homarus gammarus) in raroge (Palinuridae), ulovljene z mrežami (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ter vršami in pastmi (FPO, FIX) v zahodnem Sredozemskem morju, Jadranskem morju in jugovzhodnem Sredozemskem morju, do 31. decembra 2021. STECF je menil, da je metoda, uporabljena za zagotovitev dodatnih dokazov, zanesljiva in da je stopnja preživetja visoka (64 %). Glede na zgoraj navedeno je primerno, da se uporaba navedenih izjem podaljša do 31. decembra 2021.

| (16) | V posodobljenem skupnem priporočilu za zahodno Sredozemlje je predlagana uporaba izjeme de minimis, kot je določeno v členu 15(5)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013, za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea), orado (Sparus aurata) in dolgoostno rdečo kozico (Parapenaeus longirostris) do 5 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), v letih 2020 in 2021, do 3 % celotnega letnega ulova navedenih vrst, razen dolgoostne rdeče kozice, s plovili, ki uporabljajo zabodne in trislojne mreže (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN), v letih 2020 in 2021, ter do 1 % celotnega letnega ulova navedenih vrst, razen okatega ribona in dolgoostne rdeče kozice, s plovili, ki uporabljajo trnke in vrvice (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX), v letih 2020 in 2021. STECF je menil, da obstajajo dokazi o povišanih stroških, ki so posledica dodatnega časa, porabljenega za ravnanje in sortiranje na krovu. STECF je nadalje opozoril na dokaze v zvezi s stroški ravnanja z neželenim ulovom na kopnem, ki je v Sredozemlju težavno, ker floto večinoma sestavljajo plovila za mali ribolov, ki ulov iztovarjajo v številnih pristaniščih, razporejenih vzdolž obale. STECF je ugotovil, da so dokazi pokazali, da bi bili zaradi majhnih količin in zelo velikega števila mest iztovarjanja stroški zbiranja nesorazmerni, tudi če bi se iztovorjeni nezaželeni ulov lahko prodal. |
| --- | --- |

(16)

V posodobljenem skupnem priporočilu za zahodno Sredozemlje je predlagana uporaba izjeme de minimis, kot je določeno v členu 15(5)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013, za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea), orado (Sparus aurata) in dolgoostno rdečo kozico (Parapenaeus longirostris) do 5 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), v letih 2020 in 2021, do 3 % celotnega letnega ulova navedenih vrst, razen dolgoostne rdeče kozice, s plovili, ki uporabljajo zabodne in trislojne mreže (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN), v letih 2020 in 2021, ter do 1 % celotnega letnega ulova navedenih vrst, razen okatega ribona in dolgoostne rdeče kozice, s plovili, ki uporabljajo trnke in vrvice (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX), v letih 2020 in 2021. STECF je menil, da obstajajo dokazi o povišanih stroških, ki so posledica dodatnega časa, porabljenega za ravnanje in sortiranje na krovu. STECF je nadalje opozoril na dokaze v zvezi s stroški ravnanja z neželenim ulovom na kopnem, ki je v Sredozemlju težavno, ker floto večinoma sestavljajo plovila za mali ribolov, ki ulov iztovarjajo v številnih pristaniščih, razporejenih vzdolž obale. STECF je ugotovil, da so dokazi pokazali, da bi bili zaradi majhnih količin in zelo velikega števila mest iztovarjanja stroški zbiranja nesorazmerni, tudi če bi se iztovorjeni nezaželeni ulov lahko prodal.

| (17) | V posodobljenem skupnem priporočilu za Jadransko morje je predlagana uporaba izjeme de minimis za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), orado (Sparus aurata) in dolgoostno rdečo kozico (Parapenaeus longirostris) do 5 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), v letih 2020 in 2021, do 3 % celotnega letnega ulova navedenih vrst, razen dolgoostne rdeče kozice in vključno z morskim listom, s plovili, ki uporabljajo zabodne in trislojne mreže (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN), v letih 2020 in 2021, ter do 1 % celotnega letnega ulova navedenih vrst, razen okatega ribona in dolgoostne rdeče kozice ter vključno z morskim listom, s plovili, ki uporabljajo trnke in vrvice (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX), v letih 2020 in 2021. STECF je menil, da obstajajo dokazi o povišanih stroških, ki so posledica dodatnega časa, porabljenega za ravnanje in sortiranje na krovu. STECF je nadalje opozoril na dokaze v zvezi s stroški ravnanja z neželenim ulovom na kopnem, ki je v Sredozemlju težavno, ker floto večinoma sestavljajo plovila za mali ribolov, ki ulov iztovarjajo v številnih pristaniščih, razporejenih vzdolž obale. STECF je ugotovil, da so dokazi pokazali, da bi bili zaradi majhnih količin in zelo velikega števila mest iztovarjanja stroški zbiranja nesorazmerni, tudi če bi se iztovorjeni nezaželeni ulov lahko prodal. |
| --- | --- |

(17)

V posodobljenem skupnem priporočilu za Jadransko morje je predlagana uporaba izjeme de minimis za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), orado (Sparus aurata) in dolgoostno rdečo kozico (Parapenaeus longirostris) do 5 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), v letih 2020 in 2021, do 3 % celotnega letnega ulova navedenih vrst, razen dolgoostne rdeče kozice in vključno z morskim listom, s plovili, ki uporabljajo zabodne in trislojne mreže (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN), v letih 2020 in 2021, ter do 1 % celotnega letnega ulova navedenih vrst, razen okatega ribona in dolgoostne rdeče kozice ter vključno z morskim listom, s plovili, ki uporabljajo trnke in vrvice (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX), v letih 2020 in 2021. STECF je menil, da obstajajo dokazi o povišanih stroških, ki so posledica dodatnega časa, porabljenega za ravnanje in sortiranje na krovu. STECF je nadalje opozoril na dokaze v zvezi s stroški ravnanja z neželenim ulovom na kopnem, ki je v Sredozemlju težavno, ker floto večinoma sestavljajo plovila za mali ribolov, ki ulov iztovarjajo v številnih pristaniščih, razporejenih vzdolž obale. STECF je ugotovil, da so dokazi pokazali, da bi bili zaradi majhnih količin in zelo velikega števila mest iztovarjanja stroški zbiranja nesorazmerni, tudi če bi se iztovorjeni nezaželeni ulov lahko prodal.

| (18) | V posodobljenem skupnem priporočilu za jugovzhodno Sredozemsko morje je predlagana uporaba izjeme de minimis za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea) in orado (Sparus aurata) do 5 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), v letih 2020 in 2021, do 3 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo zabodne in trislojne mreže (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN), v letih 2020 in 2021, ter do 1 % celotnega letnega ulova navedenih vrst, razen okatega ribona in vključno z osličem, s plovili, ki uporabljajo trnke in vrvice (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX), v letih 2020 in 2021. STECF je menil, da obstajajo dokazi o povišanih stroških, ki so posledica dodatnega časa, porabljenega za ravnanje in sortiranje na krovu. STECF je nadalje opozoril na dokaze v zvezi s stroški ravnanja z neželenim ulovom na kopnem, ki je v Sredozemlju težavno, ker floto večinoma sestavljajo plovila za mali ribolov, ki ulov iztovarjajo v številnih pristaniščih, razporejenih vzdolž obale. STECF je ugotovil, da so dokazi pokazali, da bi bili zaradi majhnih količin in zelo velikega števila mest iztovarjanja stroški zbiranja nesorazmerni, tudi če bi se iztovorjeni nezaželeni ulov lahko prodal. |
| --- | --- |

(18)

V posodobljenem skupnem priporočilu za jugovzhodno Sredozemsko morje je predlagana uporaba izjeme de minimis za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea) in orado (Sparus aurata) do 5 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), v letih 2020 in 2021, do 3 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo zabodne in trislojne mreže (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN), v letih 2020 in 2021, ter do 1 % celotnega letnega ulova navedenih vrst, razen okatega ribona in vključno z osličem, s plovili, ki uporabljajo trnke in vrvice (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX), v letih 2020 in 2021. STECF je menil, da obstajajo dokazi o povišanih stroških, ki so posledica dodatnega časa, porabljenega za ravnanje in sortiranje na krovu. STECF je nadalje opozoril na dokaze v zvezi s stroški ravnanja z neželenim ulovom na kopnem, ki je v Sredozemlju težavno, ker floto večinoma sestavljajo plovila za mali ribolov, ki ulov iztovarjajo v številnih pristaniščih, razporejenih vzdolž obale. STECF je ugotovil, da so dokazi pokazali, da bi bili zaradi majhnih količin in zelo velikega števila mest iztovarjanja stroški zbiranja nesorazmerni, tudi če bi se iztovorjeni nezaželeni ulov lahko prodal.

| (19) | STECF je ugotovil tudi, da izjeme, navedene v uvodnih izjavah 16, 17 in 18, zajemajo široko skupino vrst z različnimi stopnjami zavržkov, vendar je menil, da je glede na kompleksnost zadevnega ribolova tako široko področje uporabe primeren pristop. Nazadnje je STECF izrazil mnenje, da bi posamezne izjeme de minimis, ki se nanašajo na eno vrsto, verjetno privedle do številnih ločenih izjem, ki bi bile enako zahtevne za spremljanje. Predlagane izjeme se uporabljajo za skupine vrst, ki zajemajo preostale vrste, za katere veljajo najmanjše velikosti, kot so opredeljene v Prilogi IX k Uredbi (EU) 2019/1241, in za katere na tej stopnji ne veljajo omejitve ulova, zato se člen 15(8) in (9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne uporablja. Poleg tega so navedene vrste ulovljene istočasno in v zelo različnih količinah, zaradi česar je pristop na podlagi enega samega staleža težaven. Prav tako so navedene vrste ulovljene z ribiškimi plovili za mali ribolov in iztovorjene na številnih različnih mestih iztovarjanja, ki so geografsko razporejena vzdolž obale. |
| --- | --- |

(19)

STECF je ugotovil tudi, da izjeme, navedene v uvodnih izjavah 16, 17 in 18, zajemajo široko skupino vrst z različnimi stopnjami zavržkov, vendar je menil, da je glede na kompleksnost zadevnega ribolova tako široko področje uporabe primeren pristop. Nazadnje je STECF izrazil mnenje, da bi posamezne izjeme de minimis, ki se nanašajo na eno vrsto, verjetno privedle do številnih ločenih izjem, ki bi bile enako zahtevne za spremljanje. Predlagane izjeme se uporabljajo za skupine vrst, ki zajemajo preostale vrste, za katere veljajo najmanjše velikosti, kot so opredeljene v Prilogi IX k Uredbi (EU) 2019/1241, in za katere na tej stopnji ne veljajo omejitve ulova, zato se člen 15(8) in (9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne uporablja. Poleg tega so navedene vrste ulovljene istočasno in v zelo različnih količinah, zaradi česar je pristop na podlagi enega samega staleža težaven. Prav tako so navedene vrste ulovljene z ribiškimi plovili za mali ribolov in iztovorjene na številnih različnih mestih iztovarjanja, ki so geografsko razporejena vzdolž obale.

| (20) | V navedenih treh posodobljenih skupnih priporočilih je predlagana uporaba izjeme de minimis za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skušo (Scomber spp.) in šura (Trachurus spp.) do 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) v zahodnem Sredozemskem morju, Jadranskem morju in jugovzhodnem Sredozemskem morju, v letih 2020 in 2021. STECF je menil, da obstajajo dokazi o povišanih stroških, ki so posledica dodatnega časa, porabljenega za ravnanje in sortiranje na krovu. STECF je nadalje opozoril na dokaze v zvezi s stroški ravnanja z neželenim ulovom na kopnem, ki je v Sredozemlju težavno. STECF je ugotovil, da so dokazi pokazali, da bi bili zaradi majhnih količin in zelo velikega števila mest iztovarjanja stroški zbiranja nesorazmerni, tudi če bi se iztovorjeni nezaželeni ulov lahko prodal. |
| --- | --- |

(20)

V navedenih treh posodobljenih skupnih priporočilih je predlagana uporaba izjeme de minimis za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skušo (Scomber spp.) in šura (Trachurus spp.) do 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) v zahodnem Sredozemskem morju, Jadranskem morju in jugovzhodnem Sredozemskem morju, v letih 2020 in 2021. STECF je menil, da obstajajo dokazi o povišanih stroških, ki so posledica dodatnega časa, porabljenega za ravnanje in sortiranje na krovu. STECF je nadalje opozoril na dokaze v zvezi s stroški ravnanja z neželenim ulovom na kopnem, ki je v Sredozemlju težavno. STECF je ugotovil, da so dokazi pokazali, da bi bili zaradi majhnih količin in zelo velikega števila mest iztovarjanja stroški zbiranja nesorazmerni, tudi če bi se iztovorjeni nezaželeni ulov lahko prodal.

| (21) | Glede na zgoraj navedeno je primerno uporabljati izjeme de minimis iz uvodnih izjav 16, 17, 18 in 20 v skladu z odstotnimi deleži, predlaganimi v skupnih priporočilih in na ravneh, ki ne presegajo dovoljenih ravni iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(21)

Glede na zgoraj navedeno je primerno uporabljati izjeme de minimis iz uvodnih izjav 16, 17, 18 in 20 v skladu z odstotnimi deleži, predlaganimi v skupnih priporočilih in na ravneh, ki ne presegajo dovoljenih ravni iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, do 31. decembra 2021.

| (22) | V posodobljenem skupnem priporočilu za jugovzhodno Sredozemsko morje je nazadnje predlagano, da se geografski obseg načrta za zavržke razširi na geografska podobmočja 14, 21, 24, 26 in 27. Odbor STECF je omenil ta predlog, vendar ni podal nobenih dodatnih pripomb. Z razširitvijo področja uporabe na celotni jugovzhodni sredozemski bazen se bo povečala doslednost in omogočilo boljše izvajanje obveznosti iztovarjanja. Taka razširitev geografskega obsega se zato zdi primerna. |
| --- | --- |

(22)

V posodobljenem skupnem priporočilu za jugovzhodno Sredozemsko morje je nazadnje predlagano, da se geografski obseg načrta za zavržke razširi na geografska podobmočja 14, 21, 24, 26 in 27. Odbor STECF je omenil ta predlog, vendar ni podal nobenih dodatnih pripomb. Z razširitvijo področja uporabe na celotni jugovzhodni sredozemski bazen se bo povečala doslednost in omogočilo boljše izvajanje obveznosti iztovarjanja. Taka razširitev geografskega obsega se zato zdi primerna.

| (23) | Države članice so obnovile svojo zavezo za povečanje selektivnosti ribolovnega orodja v skladu z rezultati tekočih raziskovalnih programov, da bi zmanjšale in omejile neželeni ulov, zlasti ulov pod najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja. |
| --- | --- |

(23)

Države članice so obnovile svojo zavezo za povečanje selektivnosti ribolovnega orodja v skladu z rezultati tekočih raziskovalnih programov, da bi zmanjšale in omejile neželeni ulov, zlasti ulov pod najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja.

| (24) | Poleg tega se države članice zavezujejo, da bodo opredelile nadaljnja območja odraščanja, da bi zmanjšale smrtnost mladic. |
| --- | --- |

(24)

Poleg tega se države članice zavezujejo, da bodo opredelile nadaljnja območja odraščanja, da bi zmanjšale smrtnost mladic.

| (25) | V skladu s skupnim priporočilom za zahodno Sredozemsko morje zadevne države članice spodbujajo uporabo vlečnih mrež z vrečo ali podaljškom z velikostjo mrežnega očesa T90 50 mm in nadaljevanje poskusov zaprtja v realnem času. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s skupnim priporočilom za zahodno Sredozemsko morje zadevne države članice spodbujajo uporabo vlečnih mrež z vrečo ali podaljškom z velikostjo mrežnega očesa T90 50 mm in nadaljevanje poskusov zaprtja v realnem času.

| (26) | Ukrepi, predlagani v posodobljenih skupnih priporočilih, so v skladu s členom 15(4), členom 15(5)(c) in členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter se zato lahko vključijo v načrt za zavržke iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/86. |
| --- | --- |

(26)

Ukrepi, predlagani v posodobljenih skupnih priporočilih, so v skladu s členom 15(4), členom 15(5)(c) in členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter se zato lahko vključijo v načrt za zavržke iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/86.

| (27) | V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2018/161 (8) so navedene izjeme de minimis za male pelagične vrste pri ribolovu, usmerjenem v navedene vrste. Nasprotno pa bi bilo treba izjeme de minimis za prilov malih pelagičnih vrst pri pridnenem ribolovu vključiti v Delegirano uredbo (EU) 2017/86. |
| --- | --- |

(27)

V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2018/161 (8) so navedene izjeme de minimis za male pelagične vrste pri ribolovu, usmerjenem v navedene vrste. Nasprotno pa bi bilo treba izjeme de minimis za prilov malih pelagičnih vrst pri pridnenem ribolovu vključiti v Delegirano uredbo (EU) 2017/86.

| (28) | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/86 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(28)

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/86 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (29) | Ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na načrtovanje ribolovne sezone plovil Unije in z njo povezane gospodarske dejavnosti, zato bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Uporabljati bi se morala od 1. januarja 2020 – |
| --- | --- |

(29)

Ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na načrtovanje ribolovne sezone plovil Unije in z njo povezane gospodarske dejavnosti, zato bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Uporabljati bi se morala od 1. januarja 2020 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delegirana uredba (EU) 2017/86 se spremeni:

| (1) | v členu 2 se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | ‚jugovzhodno Sredozemsko morje‘ pomeni geografska podobmočja GFCM 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 in 27.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

‚jugovzhodno Sredozemsko morje‘ pomeni geografska podobmočja GFCM 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 in 27.“;

| (2) | v členu 3(1) se točke (g) do (i) nadomestijo z naslednjim:






  „(g) | okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ulovljenega s trnki in vrvicami (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) v zahodnem Sredozemskem morju; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 3(1) se točke (g) do (i) nadomestijo z naslednjim:

„(g)

okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ulovljenega s trnki in vrvicami (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) v zahodnem Sredozemskem morju;

| (h) | jastoga (Homarus gammarus), ulovljenega z mrežami (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ter vršami in pastmi (FPO, FIX) v zahodnem Sredozemskem morju, Jadranskem morju in jugovzhodnem Sredozemskem morju; |
| --- | --- |

(h)

jastoga (Homarus gammarus), ulovljenega z mrežami (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ter vršami in pastmi (FPO, FIX) v zahodnem Sredozemskem morju, Jadranskem morju in jugovzhodnem Sredozemskem morju;

| (i) | raroge (Palinuridae), ulovljene z mrežami (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ter vršami in pastmi (FPO, FIX) v zahodnem Sredozemskem morju, Jadranskem morju in jugovzhodnem Sredozemskem morju.“; |
| --- | --- |

(i)

raroge (Palinuridae), ulovljene z mrežami (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ter vršami in pastmi (FPO, FIX) v zahodnem Sredozemskem morju, Jadranskem morju in jugovzhodnem Sredozemskem morju.“;

| (3) | v členu 4(1)(a) se točke (iii) do (vi) nadomestijo z naslednjim:






  „(iii) | za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea), orado (Sparus aurata) in dolgoostno rdečo kozico (Parapenaeus longirostris) do največ 5 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže; |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 4(1)(a) se točke (iii) do (vi) nadomestijo z naslednjim:

„(iii)

za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea), orado (Sparus aurata) in dolgoostno rdečo kozico (Parapenaeus longirostris) do največ 5 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže;

| (iv) | za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea) in orado (Sparus aurata) do največ 3 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo zabodne in trislojne mreže; |
| --- | --- |

(iv)

za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea) in orado (Sparus aurata) do največ 3 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo zabodne in trislojne mreže;

| (v) | za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea) in orado (Sparus aurata) do največ 1 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo trnke in vrvice; |
| --- | --- |

(v)

za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea) in orado (Sparus aurata) do največ 1 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo trnke in vrvice;

| (vi) | za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skušo (Scomber spp.) in šura (Trachurus spp.) do največ 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže;“; |
| --- | --- |

(vi)

za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skušo (Scomber spp.) in šura (Trachurus spp.) do največ 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže;“;

| (4) | v členu 4(1)(b) se točke (v) do (viii) nadomestijo z naslednjim:






  „(v) | za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), orado (Sparus aurata) in dolgoostno rdečo kozico (Parapenaeus longirostris) do največ 5 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže; |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 4(1)(b) se točke (v) do (viii) nadomestijo z naslednjim:

„(v)

za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), orado (Sparus aurata) in dolgoostno rdečo kozico (Parapenaeus longirostris) do največ 5 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže;

| (vi) | za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea) in orado (Sparus aurata) do največ 3 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo zabodne in trislojne mreže; |
| --- | --- |

(vi)

za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea) in orado (Sparus aurata) do največ 3 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo zabodne in trislojne mreže;

| (vii) | za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea) in orado (Sparus aurata) do največ 1 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo trnke in vrvice; |
| --- | --- |

(vii)

za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea) in orado (Sparus aurata) do največ 1 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo trnke in vrvice;

| (viii) | za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skušo (Scomber spp.) in šura (Trachurus spp.) do največ 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže;“; |
| --- | --- |

(viii)

za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skušo (Scomber spp.) in šura (Trachurus spp.) do največ 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže;“;

| (5) | v členu 4(1)(c) se točke (iv) do (vii) nadomestijo z naslednjim:






  „(iv) | za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea) in orado (Sparus aurata) do največ 5 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 4(1)(c) se točke (iv) do (vii) nadomestijo z naslednjim:

„(iv)

za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea) in orado (Sparus aurata) do največ 5 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže;

| (v) | za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea) in orado (Sparus aurata) do največ 3 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo zabodne in trislojne mreže; |
| --- | --- |

(v)

za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), okatega ribona (Pagellus bogaraveo), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea) in orado (Sparus aurata) do največ 3 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo zabodne in trislojne mreže;

| (vi) | za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea), osliča (Merluccius merluccius) in orado (Sparus aurata) do največ 1 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo trnke in vrvice; |
| --- | --- |

(vi)

za brancina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratrca (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčico (Lithognathus mormyrus), divjega ribona (Pagellus acarne), ribona (Pagellus erythrinus), pagarja (Pagrus pagrus), globinsko kirnjo (Polyprion americanus), morskega lista (Solea solea), osliča (Merluccius merluccius) in orado (Sparus aurata) do največ 1 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo trnke in vrvice;

| (vii) | za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skušo (Scomber spp.) in šura (Trachurus spp.) do največ 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže.“. |
| --- | --- |

(vii)

za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skušo (Scomber spp.) in šura (Trachurus spp.) do največ 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. avgusta 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

1

(2)  Uredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).

2

(3)  Uredba (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o vzpostavitvi večletnega načrta za ribolov, ki izkorišča pridnene staleže v zahodnem Sredozemskem morju, in spremembi Uredbe (EU) št. 508/2014 (UL L 172, 26.6.2019, str. 1).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/86 z dne 20. oktobra 2016 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju (UL L 14, 18.1.2017, str. 4).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/153 z dne 23. oktobra 2017 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/86 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju (UL L 29, 1.2.2018, str. 1).

5

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/2036 z dne 18. oktobra 2018 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/86 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju (UL L 327, 21.12.2018, str. 27).

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/plen1902.

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/161 z dne 23. oktobra 2017 o izjemi de minimis za obveznost iztovarjanja pri ribolovu nekaterih malih pelagičnih vrst v Sredozemskem morju (UL L 30, 2.2.2018, str. 1).

8

de minimis

---

| 6.1.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 2/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 2/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/5

z dne 19. decembra 2019

o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša („Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Francije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 378/1999 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Francije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 378/1999 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3).

| (3) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije proizvoda, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2019

Za Komisijo

V imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 378/1999 z dne 19. februarja 1999 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih imen v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“, določen v Uredbi Sveta (EGS) št. 2081/92 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (UL L 46, 20.2.1999, str. 13).

2

(3)  
  UL C 281, 20.8.2019, str. 3.

3

---