# Eiropas Savienības L 2/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 2 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 6. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 2

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 6. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/3 (2019. gada 28. augusts), ar ko izveido izmetumu plānu gliemeņu Venus spp. zvejniecībām konkrētos Itālijas teritoriālajos ūdeņos | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/4 (2019. gada 29. augusts), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/86, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2020/5 (2019. gada 19. decembris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence (ACVN)) | 11 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/3 (2019. gada 28. augusts), ar ko izveido izmetumu plānu gliemeņu Venus spp. zvejniecībām konkrētos Itālijas teritoriālajos ūdeņos

Venus

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/4 (2019. gada 29. augusts), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/86, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā

5

*

Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2020/5 (2019. gada 19. decembris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence (ACVN))

11

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 6.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 2/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/3

(2019. gada 28. augusts),

ar ko izveido izmetumu plānu gliemeņu Venus spp. zvejniecībām konkrētos Itālijas teritoriālajos ūdeņos

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 6. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1241 par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (2), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (3), un jo īpaši tās 15.a pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti, un Vidusjūrā arī tādu sugu nozvejām, kurām ir noteikts minimālais izmērs. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti, un Vidusjūrā arī tādu sugu nozvejām, kurām ir noteikts minimālais izmērs.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta d) apakšpunktu izkraušanas pienākumu Vidusjūras bentisko [demersālo] zvejniecību galvenajām sugām piemēro vēlākais no 2017. gada 1. janvāra un visām pārējām sugām – vēlākais no 2019. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta d) apakšpunktu izkraušanas pienākumu Vidusjūras bentisko [demersālo] zvejniecību galvenajām sugām piemēro vēlākais no 2017. gada 1. janvāra un visām pārējām sugām – vēlākais no 2019. gada 1. janvāra.

| (3) | Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus, kuru aptvertais laikposms nav ilgāks par trim gadiem un kurus var atjaunot kopumā vēl uz vienu trīs gadu laikposmu; šim nolūkam izmantojams deleģētais akts, kas pamatojas uz kopīgiem ieteikumiem, kurus ar attiecīgo konsultatīvo padomju palīdzību izstrādājušas dalībvalstis. Izmetumu plānos drīkst iekļaut Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a)–e) apakšpunktā minētos elementus, arī minimālo saglabāšanas references izmēru noteikšanu. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus, kuru aptvertais laikposms nav ilgāks par trim gadiem un kurus var atjaunot kopumā vēl uz vienu trīs gadu laikposmu; šim nolūkam izmantojams deleģētais akts, kas pamatojas uz kopīgiem ieteikumiem, kurus ar attiecīgo konsultatīvo padomju palīdzību izstrādājušas dalībvalstis. Izmetumu plānos drīkst iekļaut Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a)–e) apakšpunktā minētos elementus, arī minimālo saglabāšanas references izmēru noteikšanu.

| (4) | Lai pieņemtu izmetumu plānus, Komisija ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 15.a pantu un Regulas (ES) 2019/1241 15. panta 2. punktu ir pilnvarota noteikt minimālo saglabāšanas references izmēru sugām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, ar mērķi nodrošināt jūras organismu mazuļu aizsardzību. Saskaņā ar minētajiem pantiem minimālie saglabāšanas references izmēri vajadzības gadījumā var atšķirties no izmēriem, kas noteikti minētās regulas III pielikumā, un pēc Regulas (ES) 2019/1241 32. panta stāšanās spēkā – no izmēriem, kas noteikti Regulas (ES) 2019/1241 IX pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Lai pieņemtu izmetumu plānus, Komisija ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 15.a pantu un Regulas (ES) 2019/1241 15. panta 2. punktu ir pilnvarota noteikt minimālo saglabāšanas references izmēru sugām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, ar mērķi nodrošināt jūras organismu mazuļu aizsardzību. Saskaņā ar minētajiem pantiem minimālie saglabāšanas references izmēri vajadzības gadījumā var atšķirties no izmēriem, kas noteikti minētās regulas III pielikumā, un pēc Regulas (ES) 2019/1241 32. panta stāšanās spēkā – no izmēriem, kas noteikti Regulas (ES) 2019/1241 IX pielikumā.

| (5) | Ņemot vērā Itālijas iesniegto ieteikumu, ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/2376 (4) uz laiku no 2017. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim tika izveidots izmetumu plāns gliemeņu Venus spp. zvejniecībām Itālijas teritoriālajos ūdeņos. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā Itālijas iesniegto ieteikumu, ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/2376 (4) uz laiku no 2017. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim tika izveidots izmetumu plāns gliemeņu Venus spp. zvejniecībām Itālijas teritoriālajos ūdeņos.

| (6) | Būdama vienīgā dalībvalsts, kas ir tiešā veidā ieinteresēta gliemeņu Venus spp. zvejniecību pārvaldībā Itālijas teritoriālajos ūdeņos GFCM 9., 10., 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, pēc apspriešanās ar Vidusjūras konsultatīvo padomi (MEDAC) Itālija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantā paredzēto procedūru Komisijai iesniedza jaunu kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu attiecībā uz gliemeņu Venus spp. krājumu. |
| --- | --- |

(6)

Būdama vienīgā dalībvalsts, kas ir tiešā veidā ieinteresēta gliemeņu Venus spp. zvejniecību pārvaldībā Itālijas teritoriālajos ūdeņos GFCM 9., 10., 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, pēc apspriešanās ar Vidusjūras konsultatīvo padomi (MEDAC) Itālija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantā paredzēto procedūru Komisijai iesniedza jaunu kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu attiecībā uz gliemeņu Venus spp. krājumu.

| (7) | Itālijas iesniegto jauno kopīgo ieteikumu Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) izskatīja 2019. gada 1.–5. jūlija plenārsēdē (5). |
| --- | --- |

(7)

Itālijas iesniegto jauno kopīgo ieteikumu Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) izskatīja 2019. gada 1.–5. jūlija plenārsēdē (5).

| (8) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts piemērot augstas izdzīvotības atbrīvojumu attiecībā uz gliemenēm Venus spp., kuru zvejā Itālijas teritoriālajos ūdeņos GFCM 9., 10., 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā izmanto hidrauliskās dragas. Dalībvalsts iesniedza zinātniskus pierādījumus, kas uzskatāmi parāda augstus gliemeņu Venus spp. izmetumu izdzīvotības rādītājus attiecīgajā zvejniecībā un pārsūtīja zinātniskā monitoringa programmu. Pierādījumi tika iesniegti ZZTEK, kas secināja, ka ir gaidāms, ka izmetumu izdzīvotība būs ievērojama. ZZTEK arī secināja, ka ierosinātā zinātniskā monitoringa programma sniegtu pamatotus datus un informāciju, kas ļautu izvērtēt izmetumu plāna iedarbīgumu. Ņemot vērā šo novērtējumu, šajā regulā ir lietderīgi iekļaut atbrīvojumu uz trijiem gadiem. |
| --- | --- |

(8)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts piemērot augstas izdzīvotības atbrīvojumu attiecībā uz gliemenēm Venus spp., kuru zvejā Itālijas teritoriālajos ūdeņos GFCM 9., 10., 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā izmanto hidrauliskās dragas. Dalībvalsts iesniedza zinātniskus pierādījumus, kas uzskatāmi parāda augstus gliemeņu Venus spp. izmetumu izdzīvotības rādītājus attiecīgajā zvejniecībā un pārsūtīja zinātniskā monitoringa programmu. Pierādījumi tika iesniegti ZZTEK, kas secināja, ka ir gaidāms, ka izmetumu izdzīvotība būs ievērojama. ZZTEK arī secināja, ka ierosinātā zinātniskā monitoringa programma sniegtu pamatotus datus un informāciju, kas ļautu izvērtēt izmetumu plāna iedarbīgumu. Ņemot vērā šo novērtējumu, šajā regulā ir lietderīgi iekļaut atbrīvojumu uz trijiem gadiem.

| (9) | Turklāt jaunais kopīgais ieteikums ierosina samazināto minimālo saglabāšanas references izmēru, kas, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 III pielikuma, attiecībā uz gliemenēm Venus spp. noteikts Deleģētajā regulā (ES) 2016/2376, piemērot arī turpmāk. ZZTEK atzīmēja, ka samazinātais minimālais saglabāšanas references izmērs joprojām ir lielāks par noteikto izmēru dzimumbrieduma sasniegšanas laikā un ka nav pierādījumu, kas liecina, ka minimālā saglabāšanas references izmēra samazināšana negatīvi ietekmētu šo krājumu. ZZTEK secināja, ka pieprasījums turpināt samazinātā minimālā saglabāšanas references izmēra piemērošanu ir pieņemams. Tomēr ZZTEK arī secināja, ka samazinātā minimālā izmēra līdzšinējo un prognozēto turpmāko ietekmi uz izmantošanas rādītājiem un krājuma biomasu pilnībā novērtēt nav iespējams. Tāpēc būtu vajadzīgi papildu pētījumi un dati par šo ietekmi. Regula (ES) 2019/1241, kuras IX pielikumā noteikti reģionālie tehniskie pasākumi attiecībā uz Vidusjūru, stājās spēkā 2019. gada 14. augustā, un tajā nav paredzēti pārejas pasākumi attiecībā uz procedūru, kuru ievēro, kad pieņem deleģētos aktus, ar ko groza šādus reģionālos tehniskos pasākumus. Kopīgo ieteikumu Itālija iesniedza un ZZTEK novērtēja pirms Regulas (ES) 2019/1241 stāšanās spēkā, tāpēc tās neatsaucās uz Regulu (ES) 2019/1241. Tomēr, ņemot vērā šo izņēmuma situāciju, Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz tai pašlaik pieejamo informāciju no kopīgā ieteikuma un ZZTEK novērtējuma, nav neviena elementa, kas liecinātu par to, ka ierosinātais samazinātais minimālais saglabāšanas references izmērs neatbilstu prasībām, kas Regulas (ES) 2019/1241 15. pantā noteiktas attiecībā uz tehniskajiem pasākumiem. Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus, pieprasīto atkāpi ir lietderīgi piešķirt tikai uz vienu gadu. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt jaunais kopīgais ieteikums ierosina samazināto minimālo saglabāšanas references izmēru, kas, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 III pielikuma, attiecībā uz gliemenēm Venus spp. noteikts Deleģētajā regulā (ES) 2016/2376, piemērot arī turpmāk. ZZTEK atzīmēja, ka samazinātais minimālais saglabāšanas references izmērs joprojām ir lielāks par noteikto izmēru dzimumbrieduma sasniegšanas laikā un ka nav pierādījumu, kas liecina, ka minimālā saglabāšanas references izmēra samazināšana negatīvi ietekmētu šo krājumu. ZZTEK secināja, ka pieprasījums turpināt samazinātā minimālā saglabāšanas references izmēra piemērošanu ir pieņemams. Tomēr ZZTEK arī secināja, ka samazinātā minimālā izmēra līdzšinējo un prognozēto turpmāko ietekmi uz izmantošanas rādītājiem un krājuma biomasu pilnībā novērtēt nav iespējams. Tāpēc būtu vajadzīgi papildu pētījumi un dati par šo ietekmi. Regula (ES) 2019/1241, kuras IX pielikumā noteikti reģionālie tehniskie pasākumi attiecībā uz Vidusjūru, stājās spēkā 2019. gada 14. augustā, un tajā nav paredzēti pārejas pasākumi attiecībā uz procedūru, kuru ievēro, kad pieņem deleģētos aktus, ar ko groza šādus reģionālos tehniskos pasākumus. Kopīgo ieteikumu Itālija iesniedza un ZZTEK novērtēja pirms Regulas (ES) 2019/1241 stāšanās spēkā, tāpēc tās neatsaucās uz Regulu (ES) 2019/1241. Tomēr, ņemot vērā šo izņēmuma situāciju, Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz tai pašlaik pieejamo informāciju no kopīgā ieteikuma un ZZTEK novērtējuma, nav neviena elementa, kas liecinātu par to, ka ierosinātais samazinātais minimālais saglabāšanas references izmērs neatbilstu prasībām, kas Regulas (ES) 2019/1241 15. pantā noteiktas attiecībā uz tehniskajiem pasākumiem. Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus, pieprasīto atkāpi ir lietderīgi piešķirt tikai uz vienu gadu.

| (10) | Pasākumi, kas ierosināti kopīgajā ieteikumā, ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(10)

Pasākumi, kas ierosināti kopīgajā ieteikumā, ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 3. punktu.

| (11) | Lai nodrošinātu to, ka izkraušanas pienākuma īstenošana tiek pienācīgi kontrolēta, attiecīgajai dalībvalstij būtu jāizveido šīs regulas aptverto kuģu saraksts. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu to, ka izkraušanas pienākuma īstenošana tiek pienācīgi kontrolēta, attiecīgajai dalībvalstij būtu jāizveido šīs regulas aptverto kuģu saraksts.

| (12) | Tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību saistībā ar zvejniecību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(12)

Tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību saistībā ar zvejniecību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.

| (13) | Tā būtu jāpiemēro trīs gadus, sākot no 2020. gada 1. janvāra. Samazināta minimālā saglabāšanas references izmēra (22 mm) piemērošana attiecībā uz gliemenēm Venus spp. būtu jāatļauj tikai uz vienu gadu, |
| --- | --- |

(13)

Tā būtu jāpiemēro trīs gadus, sākot no 2020. gada 1. janvāra. Samazināta minimālā saglabāšanas references izmēra (22 mm) piemērošana attiecībā uz gliemenēm Venus spp. būtu jāatļauj tikai uz vienu gadu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī regula precizē, kā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums īstenojams attiecībā uz gliemeņu Venus spp. zvejniecībām konkrētos Itālijas teritoriālajos ūdeņos.

2.   Šī regula attiecas uz Itālijas teritoriālajiem ūdeņiem Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) 9., 10., 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 (6) I pielikumā.

2. pants

Izdzīvotības atbrīvojums gliemenēm
  Venus
  spp.

1.   Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā minēto izdzīvotības atbrīvojumu Itālijas teritoriālajos ūdeņos GFCM 9., 10., 17. un 18. apakšapgabalā piemēro ar hidrauliskām dragām nozvejotām gliemenēm Venus spp., kuru izmērs ir mazāks par minimālo saglabāšanas references izmēru.

2.   Kad izmet 1. punktā minētajos gadījumos nozvejotas Venus spp. gliemenes, tās tiek atbrīvotas nekavējoties.

3. pants

Minimālais saglabāšanas references izmērs

1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) 2019/1241 IX pielikumā noteiktā minimālā saglabāšanas references izmēra, Itālijas teritoriālajos ūdeņos GFCM 9., 10., 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā minimālais saglabāšanas references izmērs attiecībā uz gliemenēm Venus spp. ir 22 mm (kopējais garums).

2.   Gliemeņu Venus spp. izmēru nosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 IV pielikumu.

4. pants

Kuģu saraksts

Dalībvalsts iestādes, izmantojot kontroles jautājumiem veltītu drošu Savienības tīmekļa vietni, līdz 2019. gada 31. decembrim Komisijai iesniedz visu to kuģu sarakstu, kuriem Itālijas teritoriālajos ūdeņos GFCM 9., 10., 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā atļauts ar hidrauliskajām dragām zvejot gliemenes Venus spp. Dalībvalsts iestādes šo sarakstu pastāvīgi atjaunina.

GFCM

Venus

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim.

Tomēr tās 3. pantu piemēro līdz 2020. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2019. gada 28. augustā

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

1

(2)  
  OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.

2

(3)  
  OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.

3

(4)  Komisijas 2016. gada 13. oktobra Deleģētā regula (ES) 2016/2376, ar kuru izveido izmetumu plānu divvāku gliemju Venus spp. zvejniecībām Itālijas teritoriālajos ūdeņos (OV L 352, 23.12.2016., 48. lpp.).

4

Venus

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/plen1902

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Regula (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (OV L 347, 30.12.2011., 44. lpp.).

6

GFCM

---

| 6.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 2/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 2/5

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/4

(2019. gada 29. augusts),

ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/86, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 6. punktu un 18. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti, un Vidusjūrā arī tādu sugu nozvejām, kurām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (2) IX pielikumā ir noteikts minimālais izmērs. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti, un Vidusjūrā arī tādu sugu nozvejām, kurām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (2) IX pielikumā ir noteikts minimālais izmērs.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta d) apakšpunktu izkraušanas pienākumu attiecībā uz Vidusjūras bentisko [demersālo] zvejniecību galvenajām sugām piemēro vēlākais no 2017. gada 1. janvāra un visām pārējām sugām – vēlākais no 2019. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta d) apakšpunktu izkraušanas pienākumu attiecībā uz Vidusjūras bentisko [demersālo] zvejniecību galvenajām sugām piemēro vēlākais no 2017. gada 1. janvāra un visām pārējām sugām – vēlākais no 2019. gada 1. janvāra.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1022 (3) izveido daudzgadu plānu bentiskajām [demersālajām] zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūras rietumu daļā. Francija, Itālija un Spānija ir iesniegušas kopīgu ieteikumu, kurā pieprasīts de minimis atbrīvojums nozvejām, kas gūtas ar grunts traļiem. Tomēr minētais pieprasījums attiecas uz trīspadsmit kopā iegūtu sugu grupu, no kurām tikai viena ietilpst daudzgadu plāna darbības jomā. Kopīgajā ieteikumā ir pieprasīts atbrīvojums arī pelaģisko sugu piezvejām, kas gūtas ar grunts traļiem. Tomēr minētais pieprasījums attiecas uz zvejniecībām, kas izmanto arī citus demersālos krājumus, nevis tikai daudzgadu plānā iekļautos krājumus. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1022 (3) izveido daudzgadu plānu bentiskajām [demersālajām] zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūras rietumu daļā. Francija, Itālija un Spānija ir iesniegušas kopīgu ieteikumu, kurā pieprasīts de minimis atbrīvojums nozvejām, kas gūtas ar grunts traļiem. Tomēr minētais pieprasījums attiecas uz trīspadsmit kopā iegūtu sugu grupu, no kurām tikai viena ietilpst daudzgadu plāna darbības jomā. Kopīgajā ieteikumā ir pieprasīts atbrīvojums arī pelaģisko sugu piezvejām, kas gūtas ar grunts traļiem. Tomēr minētais pieprasījums attiecas uz zvejniecībām, kas izmanto arī citus demersālos krājumus, nevis tikai daudzgadu plānā iekļautos krājumus.

| (4) | Daudzgadu plāni attiecībā uz Adrijas jūru un Vidusjūras dienvidaustrumu daļu līdz šim nav pieņemti. |
| --- | --- |

(4)

Daudzgadu plāni attiecībā uz Adrijas jūru un Vidusjūras dienvidaustrumu daļu līdz šim nav pieņemti.

| (5) | Lai īstenotu izkraušanas pienākumu, ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus, kuru aptvertais laikposms nav ilgāks par trim gadiem un kurus var atjaunot kopumā vēl uz vienu trīs gadu laikposmu; šim nolūkam izmantojams deleģētais akts, kas pamatojas uz kopīgiem ieteikumiem, kurus ar attiecīgo konsultatīvo padomju palīdzību izstrādājušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(5)

Lai īstenotu izkraušanas pienākumu, ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus, kuru aptvertais laikposms nav ilgāks par trim gadiem un kurus var atjaunot kopumā vēl uz vienu trīs gadu laikposmu; šim nolūkam izmantojams deleģētais akts, kas pamatojas uz kopīgiem ieteikumiem, kurus ar attiecīgo konsultatīvo padomju palīdzību izstrādājušas dalībvalstis.

| (6) | Ievērojot trīs kopīgos ieteikumus, kurus Komisijai 2016. gadā iesniegušas vairākas dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas Vidusjūras zvejniecību pārvaldībā (Grieķija, Spānija, Francija, Horvātija, Itālija, Kipra, Malta un Slovēnija), ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/86 (4) tika izveidots izmetumu plāns dažām bentiskajām [demersālajām] zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā, un tas ir piemērojams no 2017. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim. Minētie trīs kopīgie ieteikumi attiecās uz Vidusjūras rietumu daļu, Adrijas jūru un Vidusjūras dienvidaustrumu daļu. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot trīs kopīgos ieteikumus, kurus Komisijai 2016. gadā iesniegušas vairākas dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas Vidusjūras zvejniecību pārvaldībā (Grieķija, Spānija, Francija, Horvātija, Itālija, Kipra, Malta un Slovēnija), ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/86 (4) tika izveidots izmetumu plāns dažām bentiskajām [demersālajām] zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā, un tas ir piemērojams no 2017. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim. Minētie trīs kopīgie ieteikumi attiecās uz Vidusjūras rietumu daļu, Adrijas jūru un Vidusjūras dienvidaustrumu daļu.

| (7) | Ņemot vērā kopīgos ieteikumus par Vidusjūras rietumu daļu, Adrijas jūru un Vidusjūras dienvidaustrumu daļu, kurus iesniegušas attiecīgās dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas zvejniecību pārvaldībā, Deleģētā regula (ES) 2017/86 tika grozīta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/153 (5) un ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/2036 (6). |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā kopīgos ieteikumus par Vidusjūras rietumu daļu, Adrijas jūru un Vidusjūras dienvidaustrumu daļu, kurus iesniegušas attiecīgās dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas zvejniecību pārvaldībā, Deleģētā regula (ES) 2017/86 tika grozīta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/153 (5) un ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/2036 (6).

| (8) | 2019. gada maijā Francija, Itālija un Spānija pēc apspriešanās reģionālajā augsta līmeņa grupā Pescamed iesniedza Komisijai kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu demersālajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūras rietumu daļā. |
| --- | --- |

(8)

2019. gada maijā Francija, Itālija un Spānija pēc apspriešanās reģionālajā augsta līmeņa grupā Pescamed iesniedza Komisijai kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu demersālajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūras rietumu daļā.

| (9) | 2019. gada maijā Kipra, Grieķija, Itālija un Malta pēc apspriešanās reģionālajā augsta līmeņa grupā Sudestmed iesniedza Komisijai kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu demersālajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūras dienvidaustrumu daļā. |
| --- | --- |

(9)

2019. gada maijā Kipra, Grieķija, Itālija un Malta pēc apspriešanās reģionālajā augsta līmeņa grupā Sudestmed iesniedza Komisijai kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu demersālajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūras dienvidaustrumu daļā.

| (10) | 2019. gada maijā Horvātija, Itālija un Slovēnija pēc apspriešanās reģionālajā augsta līmeņa grupā Adriatica iesniedza Komisijai kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu demersālajām zvejniecībām, kas darbojas Adrijas jūrā. |
| --- | --- |

(10)

2019. gada maijā Horvātija, Itālija un Slovēnija pēc apspriešanās reģionālajā augsta līmeņa grupā Adriatica iesniedza Komisijai kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu demersālajām zvejniecībām, kas darbojas Adrijas jūrā.

| (11) | Visus trīs kopīgos ieteikumus Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtēja vasaras plenārsēdē, kas notika 2019. gada 1.–5. jūlijā (7). |
| --- | --- |

(11)

Visus trīs kopīgos ieteikumus Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtēja vasaras plenārsēdē, kas notika 2019. gada 1.–5. jūlijā (7).

| (12) | 2019. gada jūlijā visas trīs dalībvalstu augsta līmeņa grupas iesniedza atjauninātus kopīgos ieteikumus, kas bija saskaņoti ar zinātniskajiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(12)

2019. gada jūlijā visas trīs dalībvalstu augsta līmeņa grupas iesniedza atjauninātus kopīgos ieteikumus, kas bija saskaņoti ar zinātniskajiem ieteikumiem.

| (13) | Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantam Komisija ir ņēmusi vērā gan ZZTEK veikto novērtējumu, gan to, ka dalībvalstīm jānodrošina izkraušanas pienākuma pilnīga īstenošana. |
| --- | --- |

(13)

Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantam Komisija ir ņēmusi vērā gan ZZTEK veikto novērtējumu, gan to, ka dalībvalstīm jānodrošina izkraušanas pienākuma pilnīga īstenošana.

| (14) | Atjauninātajā kopīgajā ieteikumā par Vidusjūras rietumu daļu ierosināts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta b) apakšpunktā paredzēto izdzīvotības atbrīvojumu sarkanspuru pagelei (Pagellus bogaraveo), kas nozvejota ar āķiem un āķu rindām (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX), piemērot līdz 2021. gada 31. decembrim. ZZTEK uzskatīja, ka 2018. gadā ir sniegti daži pierādījumi, kas pamato šo atbrīvojumu. Šo pieprasījumu pamato arī 2019. gadā sniegtie papildu dati. Tāpēc ir lietderīgi minētā atbrīvojuma piemērošanas termiņu pagarināt līdz 2021. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(14)

Atjauninātajā kopīgajā ieteikumā par Vidusjūras rietumu daļu ierosināts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta b) apakšpunktā paredzēto izdzīvotības atbrīvojumu sarkanspuru pagelei (Pagellus bogaraveo), kas nozvejota ar āķiem un āķu rindām (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX), piemērot līdz 2021. gada 31. decembrim. ZZTEK uzskatīja, ka 2018. gadā ir sniegti daži pierādījumi, kas pamato šo atbrīvojumu. Šo pieprasījumu pamato arī 2019. gadā sniegtie papildu dati. Tāpēc ir lietderīgi minētā atbrīvojuma piemērošanas termiņu pagarināt līdz 2021. gada 31. decembrim.

| (15) | Visos trijos atjauninātajos kopīgajos ieteikumos ierosināts izdzīvotības atbrīvojumu omāram (Homarus gammarus) un langustiem (Palinuridae), kas ar tīkliem (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) un ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejoti Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā, piemērot līdz 2021. gada 31. decembrim. ZZTEK uzskatīja, ka papildu pierādījumu sniegšanai izmantotā metode ir stabila un izdzīvotības rādītājs ir augsts (64 %). Ņemot vērā iepriekš minēto, ir lietderīgi šo atbrīvojumu piemērošanas termiņu pagarināt līdz 2021. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(15)

Visos trijos atjauninātajos kopīgajos ieteikumos ierosināts izdzīvotības atbrīvojumu omāram (Homarus gammarus) un langustiem (Palinuridae), kas ar tīkliem (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) un ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejoti Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā, piemērot līdz 2021. gada 31. decembrim. ZZTEK uzskatīja, ka papildu pierādījumu sniegšanai izmantotā metode ir stabila un izdzīvotības rādītājs ir augsts (64 %). Ņemot vērā iepriekš minēto, ir lietderīgi šo atbrīvojumu piemērošanas termiņu pagarināt līdz 2021. gada 31. decembrim.

| (16) | Atjauninātajā kopīgajā ieteikumā par Vidusjūras rietumu daļu ierosināts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta c) apakšpunktā paredzēto de minimis atbrīvojumu piemērot attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2020. un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), 2020. un 2021. gadā līdz 3 % no šo sugu (izņemot sārto dziļūdens garneli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN), un 2020. un 2021. gadā līdz 1 % no šo sugu (izņemot sarkanspuru pageli un sārto dziļūdens garneli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). ZZTEK uzskatīja, ka ir pierādījumi par izmaksu palielināšanos saistībā ar laiku, kas nepieciešams nozveju papildu manipulēšanai un šķirošanai uz kuģa. ZZTEK turklāt norādīja uz pierādījumiem par izmaksām, ko rada nevēlamu nozveju manipulēšana krastā, kas Vidusjūrā ir apgrūtināta, jo flote sastāv galvenokārt no nelieliem zvejas kuģiem, kuri izkrauj nozveju daudzās ostās, kas izkaisītas gar piekrasti. ZZTEK secināja – pierādījumi liecina, ka pat tad, ja izkrautās nevēlamās nozvejas varētu tikt pārdotas, mazo daudzumu un ļoti lielā izkraušanas vietu skaita dēļ savākšanas izmaksas būtu nesamērīgas. |
| --- | --- |

(16)

Atjauninātajā kopīgajā ieteikumā par Vidusjūras rietumu daļu ierosināts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta c) apakšpunktā paredzēto de minimis atbrīvojumu piemērot attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2020. un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), 2020. un 2021. gadā līdz 3 % no šo sugu (izņemot sārto dziļūdens garneli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN), un 2020. un 2021. gadā līdz 1 % no šo sugu (izņemot sarkanspuru pageli un sārto dziļūdens garneli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). ZZTEK uzskatīja, ka ir pierādījumi par izmaksu palielināšanos saistībā ar laiku, kas nepieciešams nozveju papildu manipulēšanai un šķirošanai uz kuģa. ZZTEK turklāt norādīja uz pierādījumiem par izmaksām, ko rada nevēlamu nozveju manipulēšana krastā, kas Vidusjūrā ir apgrūtināta, jo flote sastāv galvenokārt no nelieliem zvejas kuģiem, kuri izkrauj nozveju daudzās ostās, kas izkaisītas gar piekrasti. ZZTEK secināja – pierādījumi liecina, ka pat tad, ja izkrautās nevēlamās nozvejas varētu tikt pārdotas, mazo daudzumu un ļoti lielā izkraušanas vietu skaita dēļ savākšanas izmaksas būtu nesamērīgas.

| (17) | Atjauninātajā kopīgajā ieteikumā par Adrijas jūru ierosināts de minimis atbrīvojumu piemērot attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2020. un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), 2020. un 2021. gadā līdz 3 % no šo sugu (izņemot sārto dziļūdens garneli, bet ieskaitot parasto jūrasmēli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN), un 2020. un 2021. gadā līdz 1 % no šo sugu (izņemot sarkanspuru pageli un sārto dziļūdens garneli, bet ieskaitot parasto jūrasmēli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). ZZTEK uzskatīja, ka ir pierādījumi par izmaksu palielināšanos saistībā ar laiku, kas nepieciešams nozveju papildu manipulēšanai un šķirošanai uz kuģa. ZZTEK turklāt norādīja uz pierādījumiem par izmaksām, ko rada nevēlamu nozveju manipulēšana krastā, kas Vidusjūrā ir apgrūtināta, jo flote sastāv galvenokārt no nelieliem zvejas kuģiem, kuri izkrauj nozveju daudzās ostās, kas izkaisītas gar piekrasti. ZZTEK secināja – pierādījumi liecina, ka pat tad, ja izkrautās nevēlamās nozvejas varētu tikt pārdotas, mazo daudzumu un ļoti lielā izkraušanas vietu skaita dēļ savākšanas izmaksas būtu nesamērīgas. |
| --- | --- |

(17)

Atjauninātajā kopīgajā ieteikumā par Adrijas jūru ierosināts de minimis atbrīvojumu piemērot attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2020. un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), 2020. un 2021. gadā līdz 3 % no šo sugu (izņemot sārto dziļūdens garneli, bet ieskaitot parasto jūrasmēli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN), un 2020. un 2021. gadā līdz 1 % no šo sugu (izņemot sarkanspuru pageli un sārto dziļūdens garneli, bet ieskaitot parasto jūrasmēli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). ZZTEK uzskatīja, ka ir pierādījumi par izmaksu palielināšanos saistībā ar laiku, kas nepieciešams nozveju papildu manipulēšanai un šķirošanai uz kuģa. ZZTEK turklāt norādīja uz pierādījumiem par izmaksām, ko rada nevēlamu nozveju manipulēšana krastā, kas Vidusjūrā ir apgrūtināta, jo flote sastāv galvenokārt no nelieliem zvejas kuģiem, kuri izkrauj nozveju daudzās ostās, kas izkaisītas gar piekrasti. ZZTEK secināja – pierādījumi liecina, ka pat tad, ja izkrautās nevēlamās nozvejas varētu tikt pārdotas, mazo daudzumu un ļoti lielā izkraušanas vietu skaita dēļ savākšanas izmaksas būtu nesamērīgas.

| (18) | Atjauninātajā kopīgajā ieteikumā par Vidusjūras dienvidaustrumu daļu ierosināts de minimis atbrīvojumu piemērot attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2020. un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), 2020. un 2021. gadā līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) un 2020. un 2021. gadā līdz 1 % no šo sugu (izņemot sarkanspuru pageli, bet ieskaitot heku) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). ZZTEK uzskatīja, ka ir pierādījumi par izmaksu palielināšanos saistībā ar laiku, kas nepieciešams nozveju papildu manipulēšanai un šķirošanai uz kuģa. ZZTEK turklāt norādīja uz pierādījumiem par izmaksām, ko rada nevēlamu nozveju manipulēšana krastā, kas Vidusjūrā ir apgrūtināta, jo flote sastāv galvenokārt no nelieliem zvejas kuģiem, kuri izkrauj nozveju daudzās ostās, kas izkaisītas gar piekrasti. ZZTEK secināja – pierādījumi liecina, ka pat tad, ja izkrautās nevēlamās nozvejas varētu tikt pārdotas, mazo daudzumu un ļoti lielā izkraušanas vietu skaita dēļ savākšanas izmaksas būtu nesamērīgas. |
| --- | --- |

(18)

Atjauninātajā kopīgajā ieteikumā par Vidusjūras dienvidaustrumu daļu ierosināts de minimis atbrīvojumu piemērot attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2020. un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), 2020. un 2021. gadā līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) un 2020. un 2021. gadā līdz 1 % no šo sugu (izņemot sarkanspuru pageli, bet ieskaitot heku) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). ZZTEK uzskatīja, ka ir pierādījumi par izmaksu palielināšanos saistībā ar laiku, kas nepieciešams nozveju papildu manipulēšanai un šķirošanai uz kuģa. ZZTEK turklāt norādīja uz pierādījumiem par izmaksām, ko rada nevēlamu nozveju manipulēšana krastā, kas Vidusjūrā ir apgrūtināta, jo flote sastāv galvenokārt no nelieliem zvejas kuģiem, kuri izkrauj nozveju daudzās ostās, kas izkaisītas gar piekrasti. ZZTEK secināja – pierādījumi liecina, ka pat tad, ja izkrautās nevēlamās nozvejas varētu tikt pārdotas, mazo daudzumu un ļoti lielā izkraušanas vietu skaita dēļ savākšanas izmaksas būtu nesamērīgas.

| (19) | ZZTEK norādīja arī, ka 16., 17. un 18. apsvērumā minētie atbrīvojumi aptver plašu sugu grupu ar dažādiem izmetumu rādītājiem, taču uzskatīja, ka, ņemot vērā attiecīgo zvejniecību sarežģītību, šāds plašs tvērums ir pareiza pieeja. Visbeidzot, ZZTEK uzskatīja, ka, nosakot individuālus de minimis atbrīvojumus, kas aptver vienu sugu, rastos daudz atsevišķu atbrīvojumu, ko būtu vienlīdz sarežģīti uzraudzīt. Ierosinātos atbrīvojumus piemēro tām sugu grupām, kas aptver pārējās sugas, kurām Regulas (ES) 2019/1241 IX pielikumā ir noteikts minimālais izmērs un uz kurām šajā posmā neattiecas nozvejas limiti; tāpēc Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. un 9. punkts nav piemērojami. Turklāt minētās sugas tiek zvejotas vienlaikus un dažādos daudzumos, tādējādi apgrūtinot uz viena krājuma balstītas pieejas piemērošanu. Papildus tam šīs sugas tiek nozvejotas ar nelieliem zvejas kuģiem un izkrautas daudzās dažādās izkraušanas vietās, kuras izkaisītas gar piekrasti. |
| --- | --- |

(19)

ZZTEK norādīja arī, ka 16., 17. un 18. apsvērumā minētie atbrīvojumi aptver plašu sugu grupu ar dažādiem izmetumu rādītājiem, taču uzskatīja, ka, ņemot vērā attiecīgo zvejniecību sarežģītību, šāds plašs tvērums ir pareiza pieeja. Visbeidzot, ZZTEK uzskatīja, ka, nosakot individuālus de minimis atbrīvojumus, kas aptver vienu sugu, rastos daudz atsevišķu atbrīvojumu, ko būtu vienlīdz sarežģīti uzraudzīt. Ierosinātos atbrīvojumus piemēro tām sugu grupām, kas aptver pārējās sugas, kurām Regulas (ES) 2019/1241 IX pielikumā ir noteikts minimālais izmērs un uz kurām šajā posmā neattiecas nozvejas limiti; tāpēc Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. un 9. punkts nav piemērojami. Turklāt minētās sugas tiek zvejotas vienlaikus un dažādos daudzumos, tādējādi apgrūtinot uz viena krājuma balstītas pieejas piemērošanu. Papildus tam šīs sugas tiek nozvejotas ar nelieliem zvejas kuģiem un izkrautas daudzās dažādās izkraušanas vietās, kuras izkaisītas gar piekrasti.

| (20) | Visos trijos atjauninātajos kopīgajos ieteikumos ierosināts piemērot de minimis atbrīvojumu attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – 2020. un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX). ZZTEK uzskatīja, ka ir pierādījumi par izmaksu palielināšanos saistībā ar laiku, kas nepieciešams nozveju papildu manipulēšanai un šķirošanai uz kuģa. ZZTEK turklāt norādīja uz pierādījumiem par izmaksām, ko rada nevēlamu nozveju manipulēšana krastā, kas Vidusjūrā ir sarežģīta. ZZTEK secināja – pierādījumi liecina, ka pat tad, ja izkrautās nevēlamās nozvejas varētu tikt pārdotas, mazo daudzumu un ļoti lielā izkraušanas vietu skaita dēļ savākšanas izmaksas būtu nesamērīgas. |
| --- | --- |

(20)

Visos trijos atjauninātajos kopīgajos ieteikumos ierosināts piemērot de minimis atbrīvojumu attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – 2020. un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX). ZZTEK uzskatīja, ka ir pierādījumi par izmaksu palielināšanos saistībā ar laiku, kas nepieciešams nozveju papildu manipulēšanai un šķirošanai uz kuģa. ZZTEK turklāt norādīja uz pierādījumiem par izmaksām, ko rada nevēlamu nozveju manipulēšana krastā, kas Vidusjūrā ir sarežģīta. ZZTEK secināja – pierādījumi liecina, ka pat tad, ja izkrautās nevēlamās nozvejas varētu tikt pārdotas, mazo daudzumu un ļoti lielā izkraušanas vietu skaita dēļ savākšanas izmaksas būtu nesamērīgas.

| (21) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir lietderīgi 16., 17., 18. un 20. apsvērumā minētos de minimis atbrīvojumus piemērot līdz 2021. gada 31. decembrim, ievērojot kopīgajos ieteikumos ierosinātos procentuālos apjomus un nepārsniedzot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā atļautos līmeņus. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir lietderīgi 16., 17., 18. un 20. apsvērumā minētos de minimis atbrīvojumus piemērot līdz 2021. gada 31. decembrim, ievērojot kopīgajos ieteikumos ierosinātos procentuālos apjomus un nepārsniedzot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā atļautos līmeņus.

| (22) | Visbeidzot, atjauninātajā kopīgajā ieteikumā par Vidusjūras dienvidaustrumu daļu ierosināts izmetumu plāna ģeogrāfisko tvērumu paplašināt, iekļaujot tajā 14., 21., 24., 26. un 27. ģeogrāfisko apakšapgabalu (ĢAA). ZZTEK norādīja uz šo ierosinājumu, taču nesniedza nekādus papildu komentārus. Tvēruma paplašināšana, aptverot visu Vidusjūras dienvidaustrumu baseinu, palielinās konsekvenci un ļaus labāk īstenot izkraušanas pienākumu. Tāpēc šāda ģeogrāfiskā tvēruma paplašināšana šķiet piemērota. |
| --- | --- |

(22)

Visbeidzot, atjauninātajā kopīgajā ieteikumā par Vidusjūras dienvidaustrumu daļu ierosināts izmetumu plāna ģeogrāfisko tvērumu paplašināt, iekļaujot tajā 14., 21., 24., 26. un 27. ģeogrāfisko apakšapgabalu (ĢAA). ZZTEK norādīja uz šo ierosinājumu, taču nesniedza nekādus papildu komentārus. Tvēruma paplašināšana, aptverot visu Vidusjūras dienvidaustrumu baseinu, palielinās konsekvenci un ļaus labāk īstenot izkraušanas pienākumu. Tāpēc šāda ģeogrāfiskā tvēruma paplašināšana šķiet piemērota.

| (23) | Dalībvalstis no jauna ir apņēmušās palielināt zvejas rīku selektivitāti saskaņā ar pašreizējo pētniecisko programmu rezultātiem nolūkā samazināt un ierobežot nevēlamu nozveju un jo īpaši tādu īpatņu nozveju, kas ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstis no jauna ir apņēmušās palielināt zvejas rīku selektivitāti saskaņā ar pašreizējo pētniecisko programmu rezultātiem nolūkā samazināt un ierobežot nevēlamu nozveju un jo īpaši tādu īpatņu nozveju, kas ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru.

| (24) | Turklāt, lai samazinātu zivju mazuļu mirstību, dalībvalstis apņemas noteikt jaunus zivju mazuļu apgabalus. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt, lai samazinātu zivju mazuļu mirstību, dalībvalstis apņemas noteikt jaunus zivju mazuļu apgabalus.

| (25) | Saskaņā ar kopīgo ieteikumu par Vidusjūras rietumu daļu attiecīgās dalībvalstis veicina to, ka tiek izmantoti traļi, kuru āmis vai pagarinājuma daļa aprīkota ar T90 tipa linumu, kura acs izmērs ir 50 mm, un ka tiek turpināti zvejas reāllaika aizlieguma izmēģinājumi. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar kopīgo ieteikumu par Vidusjūras rietumu daļu attiecīgās dalībvalstis veicina to, ka tiek izmantoti traļi, kuru āmis vai pagarinājuma daļa aprīkota ar T90 tipa linumu, kura acs izmērs ir 50 mm, un ka tiek turpināti zvejas reāllaika aizlieguma izmēģinājumi.

| (26) | Atjauninātajos kopīgajos ieteikumos ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu, 15. panta 5. punkta c) apakšpunktu un 18. panta 3. punktu, un tāpēc tos var iekļaut izmetumu plānā, kas izveidots ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/86. |
| --- | --- |

(26)

Atjauninātajos kopīgajos ieteikumos ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu, 15. panta 5. punkta c) apakšpunktu un 18. panta 3. punktu, un tāpēc tos var iekļaut izmetumu plānā, kas izveidots ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/86.

| (27) | De minimis atbrīvojumi attiecībā uz mazajām pelaģiskajām sugām zvejniecībās, kas veic šo sugu specializēto zveju, ir noteikti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2018/161 (8). Turpretī de minimis atbrīvojumi attiecībā uz mazo pelaģisko sugu piezvejām, kas gūtas demersālajās zvejniecībās, būtu jāiekļauj Deleģētajā regulā (ES) 2017/86. |
| --- | --- |

(27)

De minimis atbrīvojumi attiecībā uz mazajām pelaģiskajām sugām zvejniecībās, kas veic šo sugu specializēto zveju, ir noteikti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2018/161 (8). Turpretī de minimis atbrīvojumi attiecībā uz mazo pelaģisko sugu piezvejām, kas gūtas demersālajās zvejniecībās, būtu jāiekļauj Deleģētajā regulā (ES) 2017/86.

| (28) | Tāpēc Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/86 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(28)

Tāpēc Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/86 būtu attiecīgi jāgroza.

| (29) | Šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu zvejas sezonas plānošanu un saistītās saimnieciskās darbības, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Tā būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(29)

Šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu zvejas sezonas plānošanu un saistītās saimnieciskās darbības, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Tā būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģēto regulu (ES) 2017/86 groza šādi:

| 1) | regulas 2. panta e) punktu aizstāj ar šādu:






  “e) | “Vidusjūras dienvidaustrumu daļa” ir GFCM 14., 15., 16., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26. un 27. ģeogrāfiskais apakšapgabals.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. panta e) punktu aizstāj ar šādu:

“e)

“Vidusjūras dienvidaustrumu daļa” ir GFCM 14., 15., 16., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26. un 27. ģeogrāfiskais apakšapgabals.”;

| 2) | regulas 3. panta 1. punkta g)–i) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “g) | sarkanspuru pagelei (Pagellus bogaraveo), kas ar āķiem un āķu rindām (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) nozvejota Vidusjūras rietumu daļā; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 3. panta 1. punkta g)–i) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“g)

sarkanspuru pagelei (Pagellus bogaraveo), kas ar āķiem un āķu rindām (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) nozvejota Vidusjūras rietumu daļā;

| h) | omāram (Homarus gammarus), kas ar tīkliem (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) un ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejots Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā; |
| --- | --- |

h)

omāram (Homarus gammarus), kas ar tīkliem (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) un ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejots Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā;

| i) | langustiem (Palinuridae), kas ar tīkliem (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) un ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejoti Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā.”; |
| --- | --- |

i)

langustiem (Palinuridae), kas ar tīkliem (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) un ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejoti Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā.”;

| 3) | regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii)–vi) punktu aizstāj ar šādiem:






  “iii) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii)–vi) punktu aizstāj ar šādiem:

“iii)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;

| iv) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus; |
| --- | --- |

iv)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus;

| v) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas; |
| --- | --- |

v)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas;

| vi) | attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;”; |
| --- | --- |

vi)

attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;”;

| 4) | regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta v)–viii) punktu aizstāj ar šādiem:






  “v) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta v)–viii) punktu aizstāj ar šādiem:

“v)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;

| vi) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus; |
| --- | --- |

vi)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus;

| vii) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas; |
| --- | --- |

vii)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas;

| viii) | attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;”; |
| --- | --- |

viii)

attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;”;

| 5) | regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv)–vii) punktu aizstāj ar šādiem:






  “iv) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv)–vii) punktu aizstāj ar šādiem:

“iv)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;

| v) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus; |
| --- | --- |

v)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus;

| vi) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea), heku (Merluccius merluccius) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas; |
| --- | --- |

vi)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea), heku (Merluccius merluccius) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas;

| vii) | attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus.” |
| --- | --- |

vii)

attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 29. augustā

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regula (ES) 2019/1241 par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regula (ES) 2019/1022, ar kuru izveido daudzgadu plānu zvejniecībām, kas izmanto bentiskos krājumus Vidusjūras rietumu daļā, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 508/2014 (OV L 172, 26.6.2019., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2016. gada 20. oktobra Deleģētā regula (ES) 2017/86, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā (OV L 14, 18.1.2017., 4. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2017. gada 23. oktobra Deleģētā regula (ES) 2018/153, ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/86, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā (OV L 29, 1.2.2018., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2018. gada 18. oktobra Deleģētā regula (ES) 2018/2036, ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/86, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā (OV L 327, 21.12.2018., 27. lpp.).

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/plen1902

7

(8)  Komisijas 2017. gada 23. oktobra Deleģētā regula (ES) 2018/161, ar kuru dažām mazo pelaģisko sugu zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā, nosaka de minimis atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma (OV L 30, 2.2.2018., 1. lpp.).

8

de minimis

---

| 6.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 2/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 2/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/5

(2019. gada 19. decembris),

ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (“Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence” (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 378/1999 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 378/1999 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence»” (ACVN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 19. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 1999. gada 19. februāra Regula (EK) Nr. 378/1999, ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 2400/96 par dažu nosaukumu iekļaušanu “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā”, kurš paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (OV L 46, 20.2.1999., 13. lpp.).

2

(3)  
  OV C 281, 20.8.2019., 3. lpp.

3

---