# Europeiska unionens L 2/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 2 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången6 januari 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 2

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången6 januari 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/3 av den 28 augusti 2019 om upprättande av en utkastplan för venusmusslor (Venus spp.) i vissa delar av Italiens territorialvatten | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/4 av den 29 augusti 2019 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/86 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Medelhavet | 5 |
| | * | Kommissionens Genomförandeförordning (EU) 2020/5 av den 19 december 2019 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence [SUB]) | 11 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/3 av den 28 augusti 2019 om upprättande av en utkastplan för venusmusslor (Venus spp.) i vissa delar av Italiens territorialvatten

Venus

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/4 av den 29 augusti 2019 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/86 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Medelhavet

5

*

Kommissionens Genomförandeförordning (EU) 2020/5 av den 19 december 2019 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence [SUB])

11

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 6.1.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 2/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2020/3

av den 28 augusti 2019

om upprättande av en utkastplan för venusmusslor (Venus spp.) i vissa delar av Italiens territorialvatten

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artikel 15.6,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 av den 20 juni 2019 om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1967/2006 och (EG) nr 1224/2009, och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 och (EU) 2019/1022, samt om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005 (2), särskilt artikel 15.2,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 av den 21 december 2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94 (3), särskilt artikel 15a, och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med förordning (EU) nr 1380/2013 är att gradvis eliminera utkast inom unionens fisken genom att en landningsskyldighet införs för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar, och, i Medelhavet, även för fångster av arter för vilka en minsta storlek har fastställts. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med förordning (EU) nr 1380/2013 är att gradvis eliminera utkast inom unionens fisken genom att en landningsskyldighet införs för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar, och, i Medelhavet, även för fångster av arter för vilka en minsta storlek har fastställts.

| (2) | Enligt artikel 15.1 d i förordning (EU) nr 1380/2013 är landningsskyldigheten för demersala fisken i Medelhavet tillämplig senast från och med den 1 januari 2017 för de arter som definierar fisket och senast från och med den 1 januari 2019 för alla andra arter. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 15.1 d i förordning (EU) nr 1380/2013 är landningsskyldigheten för demersala fisken i Medelhavet tillämplig senast från och med den 1 januari 2017 för de arter som definierar fisket och senast från och med den 1 januari 2019 för alla andra arter.

| (3) | Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period av högst tre år, vilken kan förlängas med ytterligare en period på totalt tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. Utkastplanerna får innehålla de specifikationer som avses i artikel 15.5 a–e i förordning (EU) nr 1380/2013, inbegripet fastställandet av minsta referensstorlekar för bevarande. |
| --- | --- |

(3)

Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period av högst tre år, vilken kan förlängas med ytterligare en period på totalt tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. Utkastplanerna får innehålla de specifikationer som avses i artikel 15.5 a–e i förordning (EU) nr 1380/2013, inbegripet fastställandet av minsta referensstorlekar för bevarande.

| (4) | Genom artikel 15a i förordning (EG) nr 1967/2006 och artikel 15.2 i förordning (EU) 2019/1241 ges kommissionen befogenhet att, med avseende på att anta utkastplaner och för arter som omfattas av landningsskyldigheten, fastställa en minsta referensstorlek för bevarande i syfte att säkerställa skydd av unga exemplar av marina organismer. Enligt dessa artiklar får den minsta referensstorleken för bevarande, när så är lämpligt, avvika från de storlekar som fastställs i bilaga III till den förordningen och, efter ikraftträdandet av artikel 32 i förordning (EU) 2019/1241, från de storlekar som fastställs i bilaga IX till förordning (EU) 2019/1241. |
| --- | --- |

(4)

Genom artikel 15a i förordning (EG) nr 1967/2006 och artikel 15.2 i förordning (EU) 2019/1241 ges kommissionen befogenhet att, med avseende på att anta utkastplaner och för arter som omfattas av landningsskyldigheten, fastställa en minsta referensstorlek för bevarande i syfte att säkerställa skydd av unga exemplar av marina organismer. Enligt dessa artiklar får den minsta referensstorleken för bevarande, när så är lämpligt, avvika från de storlekar som fastställs i bilaga III till den förordningen och, efter ikraftträdandet av artikel 32 i förordning (EU) 2019/1241, från de storlekar som fastställs i bilaga IX till förordning (EU) 2019/1241.

| (5) | Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2376 (4) fastställdes en utkastplan för venusmusslor (Venus spp.) i Italiens territorialvatten från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2019, på grundval av en rekommendation som lämnats in av Italien. |
| --- | --- |

(5)

Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2376 (4) fastställdes en utkastplan för venusmusslor (Venus spp.) i Italiens territorialvatten från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2019, på grundval av en rekommendation som lämnats in av Italien.

| (6) | Italien har, i egenskap av enda medlemsstat med ett direkt förvaltningsintresse i fisket efter venusmusslor (Venus spp.) i Italiens territorialvatten i AKFM:s geografiska delområden 9, 10, 17 och 18, överlämnat, i enlighet med förfarandet i artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013, en ny gemensam rekommendation om en utkastplan för venusmusslor (Venus spp.) till kommissionen, efter samråd med den rådgivande nämnden för Medelhavet (Medac). |
| --- | --- |

(6)

Italien har, i egenskap av enda medlemsstat med ett direkt förvaltningsintresse i fisket efter venusmusslor (Venus spp.) i Italiens territorialvatten i AKFM:s geografiska delområden 9, 10, 17 och 18, överlämnat, i enlighet med förfarandet i artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013, en ny gemensam rekommendation om en utkastplan för venusmusslor (Venus spp.) till kommissionen, efter samråd med den rådgivande nämnden för Medelhavet (Medac).

| (7) | Den nya gemensamma rekommendation som Italien lämnat in granskades av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) vid en plenarsession den 1–5 juli 2019 (5). |
| --- | --- |

(7)

Den nya gemensamma rekommendation som Italien lämnat in granskades av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) vid en plenarsession den 1–5 juli 2019 (5).

| (8) | I den nya gemensamma rekommendationen föreslås tillämpning av ett undantag grundat på hög överlevnadsgrad för venusmusslor (Venus spp.) i fiske som utförs med hydrauliska skrapredskap i Italiens territorialvatten i AKFM:s geografiska delområden 9, 10, 17 och 18. Medlemsstaten lade fram vetenskapliga belägg för en hög överlevnadsgrad vid utkast av venusmusslor (Venus spp.) i det fisket, och den överlämnade också ett vetenskapligt övervakningsprogram. Beläggen lämnades in till STECF, som drog slutsatsen att överlevnadsgraden vid utkast förväntas bli betydande. STECF drog också slutsatsen att det föreslagna vetenskapliga övervakningsprogrammet borde tillhandahålla tillförlitliga data och information för att möjliggöra en utvärdering av utkastplanens effekter. Mot bakgrund av den bedömningen är det lämpligt att ta med undantaget i den här förordningen för en period på tre år. |
| --- | --- |

(8)

I den nya gemensamma rekommendationen föreslås tillämpning av ett undantag grundat på hög överlevnadsgrad för venusmusslor (Venus spp.) i fiske som utförs med hydrauliska skrapredskap i Italiens territorialvatten i AKFM:s geografiska delområden 9, 10, 17 och 18. Medlemsstaten lade fram vetenskapliga belägg för en hög överlevnadsgrad vid utkast av venusmusslor (Venus spp.) i det fisket, och den överlämnade också ett vetenskapligt övervakningsprogram. Beläggen lämnades in till STECF, som drog slutsatsen att överlevnadsgraden vid utkast förväntas bli betydande. STECF drog också slutsatsen att det föreslagna vetenskapliga övervakningsprogrammet borde tillhandahålla tillförlitliga data och information för att möjliggöra en utvärdering av utkastplanens effekter. Mot bakgrund av den bedömningen är det lämpligt att ta med undantaget i den här förordningen för en period på tre år.

| (9) | I den nya gemensamma rekommendationen föreslås vidare att den minskade minsta referensstorlek för bevarande för venusmusslor (Venus spp.) som fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2376 genom undantag från bilaga III till rådets förordning (EG) nr 1967/2006 bör fortsätta att gälla. STECF noterade att den minskade minsta referensstorleken för bevarande fortfarande är större än den fastställda storleken vid könsmognad och att det inte finns några belägg för att minskningen av den minsta referensstorleken för bevarande har haft en negativ inverkan på beståndet. STECF drog slutsatsen att begäran om en fortsatt tillämpning av den minskade minsta referensstorleken för bevarande verkade rimlig. STECF drog dock även slutsatsen att de tidigare och de förväntade framtida effekterna av den minskade minimistorleken på nyttjandegrader och beståndets biomassa inte kan bedömas fullt ut. Det skulle därför behövas ytterligare studier och data om dessa effekter. Förordning (EU) 2019/1241, vars bilaga IX innehåller regionala tekniska åtgärder för Medelhavet, trädde i kraft först den 14 augusti 2019 och innehåller inga övergångsbestämmelser om förfarandet för antagande av delegerade akter om ändring av sådana regionala tekniska åtgärder. Den gemensamma rekommendationen lämnades in av Italien och bedömdes av STECF före ikraftträdandet av förordning (EU) 2019/1241, och den innehåller därför ingen hänvisning till förordning (EU) 2019/1241. Mot bakgrund av dessa exceptionella omständigheter anser dock kommissionen att det på grundval av de uppgifter som den i nuläget har tillgång till genom den gemensamma rekommendationen och STECF:s bedömning inte finns något som tyder på att den minskade minsta referensstorleken för bevarande som föreslagits inte skulle uppfylla de krav som fastställts för tekniska åtgärder i artikel 15 i förordning (EU) 2019/1241. Mot bakgrund av ovanstående slutsatser är det lämpligt att bevilja det begärda undantaget för endast ett år. |
| --- | --- |

(9)

I den nya gemensamma rekommendationen föreslås vidare att den minskade minsta referensstorlek för bevarande för venusmusslor (Venus spp.) som fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2376 genom undantag från bilaga III till rådets förordning (EG) nr 1967/2006 bör fortsätta att gälla. STECF noterade att den minskade minsta referensstorleken för bevarande fortfarande är större än den fastställda storleken vid könsmognad och att det inte finns några belägg för att minskningen av den minsta referensstorleken för bevarande har haft en negativ inverkan på beståndet. STECF drog slutsatsen att begäran om en fortsatt tillämpning av den minskade minsta referensstorleken för bevarande verkade rimlig. STECF drog dock även slutsatsen att de tidigare och de förväntade framtida effekterna av den minskade minimistorleken på nyttjandegrader och beståndets biomassa inte kan bedömas fullt ut. Det skulle därför behövas ytterligare studier och data om dessa effekter. Förordning (EU) 2019/1241, vars bilaga IX innehåller regionala tekniska åtgärder för Medelhavet, trädde i kraft först den 14 augusti 2019 och innehåller inga övergångsbestämmelser om förfarandet för antagande av delegerade akter om ändring av sådana regionala tekniska åtgärder. Den gemensamma rekommendationen lämnades in av Italien och bedömdes av STECF före ikraftträdandet av förordning (EU) 2019/1241, och den innehåller därför ingen hänvisning till förordning (EU) 2019/1241. Mot bakgrund av dessa exceptionella omständigheter anser dock kommissionen att det på grundval av de uppgifter som den i nuläget har tillgång till genom den gemensamma rekommendationen och STECF:s bedömning inte finns något som tyder på att den minskade minsta referensstorleken för bevarande som föreslagits inte skulle uppfylla de krav som fastställts för tekniska åtgärder i artikel 15 i förordning (EU) 2019/1241. Mot bakgrund av ovanstående slutsatser är det lämpligt att bevilja det begärda undantaget för endast ett år.

| (10) | De åtgärder som föreslås i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreslås i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (11) | För att säkerställa lämplig kontroll av genomförandet av landningsskyldigheten bör medlemsstaten upprätta en förteckning över fartyg som omfattas av den här förordningen. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa lämplig kontroll av genomförandet av landningsskyldigheten bör medlemsstaten upprätta en förteckning över fartyg som omfattas av den här förordningen.

| (12) | Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till fiske och till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör den träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till fiske och till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör den träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts.

| (13) | Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2020 för en period på tre år. Tillämpningen av en minskad minsta referensstorlek för bevarande för venusmusslor (Venus spp.) på 22 mm bör begränsas till ett år. |
| --- | --- |

(13)

Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2020 för en period på tre år. Tillämpningen av en minskad minsta referensstorlek för bevarande för venusmusslor (Venus spp.) på 22 mm bör begränsas till ett år.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs närmare bestämmelser för genomförandet av den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 för fisket efter venusmusslor (Venus spp.) i vissa delar av Italiens territorialvatten.

2.   Denna förordning ska tillämpas på Italiens territorialvatten i AKFM:s (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) geografiska delområden 9, 10, 17 och 18 såsom dessa definieras i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 (6).

Artikel 2

Undantag grundat på överlevnadsgrad för venusmusslor (
  Venus
  spp.)

1.   Det undantag grundat på överlevnadsgrad som avses i artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 ska tillämpas i Italiens territorialvatten i AKFM:s geografiska delområden 9, 10, 17 och 18 på fångster med hydrauliska skrapredskap av venusmusslor (Venus spp.) under den minsta referensstorleken för bevarande.

2.   Vid utkast av venusmusslor (Venus spp.) som fångats i de fall som avses i punkt 1 ska venusmusslorna (Venus spp.) omedelbart släppas tillbaka.

Artikel 3

Minsta referensstorlek för bevarande

1.   Genom undantag från den minsta referensstorlek för bevarande som fastställs i bilaga IX till förordning (EU) 2019/1241 ska den minsta referensstorleken för bevarande för venusmusslor (Venus spp.) i Italiens territorialvatten i AKFM:s geografiska delområden 9, 10, 17 och 18 vara en total längd på 22 mm.

2.   Mätningen av storleken på venusmusslor (Venus spp.) ska göras i enlighet med bilaga IV till förordning (EU) 2019/1241.

Artikel 4

Förteckning över fartyg

Medlemsstatens myndigheter ska, senast den 31 december 2019 och genom användning av unionens säkra webbplats för fiskerikontroll, förelägga kommissionen en förteckning över alla fartyg som har tillstånd att fiska efter venusmusslor (Venus spp.) med hydrauliska skrapredskap i Italiens territorialvatten i AKFM:s geografiska delområden 9, 10, 17 och 18. Medlemsstatens myndigheter ska hålla denna förteckning ständigt uppdaterad.

Venus

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2020 till och med den 31 december 2022.

Artikel 3 ska dock tillämpas till och med den 31 december 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Bryssel den 28 augusti 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  
  EUT L 198, 25.7.2019, s. 105.

2

(3)  
  EUT L 409, 30.12.2006, s. 11.

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2376 av den 13 oktober 2016 om upprättande av en utkastplan för Venus spp. i Italiens territorialvatten (EUT L 352, 23.12.2016, s. 48).

4

Venus

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/plen1902

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 av den 13 december 2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet (EUT L 347, 30.12.2011, s. 44).

6

---

| 6.1.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 2/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 2/5

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2020/4

av den 29 augusti 2019

om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/86 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Medelhavet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artiklarna 15.6, 18.1 och 18.3, och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med förordning (EU) nr 1380/2013 är att gradvis eliminera utkast inom unionens fisken genom att en landningsskyldighet införs för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar och, i Medelhavet, även för fångster av arter för vilka en minsta storlek fastställs i bilaga IX till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2019/1241 (2). |
| --- | --- |

(1)

Syftet med förordning (EU) nr 1380/2013 är att gradvis eliminera utkast inom unionens fisken genom att en landningsskyldighet införs för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar och, i Medelhavet, även för fångster av arter för vilka en minsta storlek fastställs i bilaga IX till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2019/1241 (2).

| (2) | Enligt artikel 15.1 d i förordning (EU) nr 1380/2013 är landningsskyldigheten för demersala fisken i Medelhavet tillämplig senast från och med den 1 januari 2017 för arter som definierar fisket och senast från och med den 1 januari 2019 för alla andra arter. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 15.1 d i förordning (EU) nr 1380/2013 är landningsskyldigheten för demersala fisken i Medelhavet tillämplig senast från och med den 1 januari 2017 för arter som definierar fisket och senast från och med den 1 januari 2019 för alla andra arter.

| (3) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1022 (3) upprättas en flerårig plan för demersala fisken i västra Medelhavet. Frankrike, Italien och Spanien lämnade in en gemensam rekommendation med en begäran om ett undantag av mindre betydelse för fångster som tas med bottentrålar. Denna begäran gäller emellertid en grupp på tretton arter tillsammans, varav endast en art omfattas av den fleråriga planen. I den gemensamma rekommendationen begärs också ett undantag för bifångster av pelagiska arter som tas med bottentrålar. Den begäran gäller dock fisken som nyttjar demersala bestånd som inte är begränsade till dem som ingår i den fleråriga planen. |
| --- | --- |

(3)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1022 (3) upprättas en flerårig plan för demersala fisken i västra Medelhavet. Frankrike, Italien och Spanien lämnade in en gemensam rekommendation med en begäran om ett undantag av mindre betydelse för fångster som tas med bottentrålar. Denna begäran gäller emellertid en grupp på tretton arter tillsammans, varav endast en art omfattas av den fleråriga planen. I den gemensamma rekommendationen begärs också ett undantag för bifångster av pelagiska arter som tas med bottentrålar. Den begäran gäller dock fisken som nyttjar demersala bestånd som inte är begränsade till dem som ingår i den fleråriga planen.

| (4) | Det har ännu inte antagits några fleråriga planer för Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet. |
| --- | --- |

(4)

Det har ännu inte antagits några fleråriga planer för Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet.

| (5) | För att landningsskyldigheten ska kunna genomföras ges kommissionen genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period på högst tre år, vilken kan förlängas med ytterligare en period på totalt tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som utarbetats av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. |
| --- | --- |

(5)

För att landningsskyldigheten ska kunna genomföras ges kommissionen genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period på högst tre år, vilken kan förlängas med ytterligare en period på totalt tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som utarbetats av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna.

| (6) | I kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/86 (4) fastställs en utkastplan för vissa demersala fisken i Medelhavet som är tillämplig från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2019 och som bygger på tre gemensamma rekommendationer som lämnades in till kommissionen under 2016 av medlemsstater med ett direkt förvaltningsintresse i Medelhavet (Grekland, Spanien, Frankrike, Kroatien, Italien, Cypern, Malta och Slovenien). De tre gemensamma rekommendationerna gällde västra Medelhavet, Adriatiska havet respektive sydöstra Medelhavet. |
| --- | --- |

(6)

I kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/86 (4) fastställs en utkastplan för vissa demersala fisken i Medelhavet som är tillämplig från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2019 och som bygger på tre gemensamma rekommendationer som lämnades in till kommissionen under 2016 av medlemsstater med ett direkt förvaltningsintresse i Medelhavet (Grekland, Spanien, Frankrike, Kroatien, Italien, Cypern, Malta och Slovenien). De tre gemensamma rekommendationerna gällde västra Medelhavet, Adriatiska havet respektive sydöstra Medelhavet.

| (7) | Delegerad förordning (EU) 2017/86 ändrades genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/153 (5) och kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/2036 (6) till följd av gemensamma rekommendationer som avsåg västra Medelhavet, Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet och som lämnades in av de berörda medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse. |
| --- | --- |

(7)

Delegerad förordning (EU) 2017/86 ändrades genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/153 (5) och kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/2036 (6) till följd av gemensamma rekommendationer som avsåg västra Medelhavet, Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet och som lämnades in av de berörda medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse.

| (8) | I maj 2019 lämnade Frankrike, Italien och Spanien, efter samråd i den regionala högnivågruppen Pescamed, in en gemensam rekommendation till kommissionen om en utkastplan för demersala fisken i västra Medelhavet. |
| --- | --- |

(8)

I maj 2019 lämnade Frankrike, Italien och Spanien, efter samråd i den regionala högnivågruppen Pescamed, in en gemensam rekommendation till kommissionen om en utkastplan för demersala fisken i västra Medelhavet.

| (9) | I maj 2019 lämnade Cypern, Grekland, Italien och Malta, efter samråd i den regionala högnivågruppen Sudestmed, in en gemensam rekommendation till kommissionen om en utkastplan för demersala fisken i sydöstra Medelhavet. |
| --- | --- |

(9)

I maj 2019 lämnade Cypern, Grekland, Italien och Malta, efter samråd i den regionala högnivågruppen Sudestmed, in en gemensam rekommendation till kommissionen om en utkastplan för demersala fisken i sydöstra Medelhavet.

| (10) | Också i maj 2019 lämnade Kroatien, Italien och Slovenien, efter samråd i den regionala högnivågruppen Adriatica, in en gemensam rekommendation till kommissionen om en utkastplan för demersala fisken i Adriatiska havet. |
| --- | --- |

(10)

Också i maj 2019 lämnade Kroatien, Italien och Slovenien, efter samråd i den regionala högnivågruppen Adriatica, in en gemensam rekommendation till kommissionen om en utkastplan för demersala fisken i Adriatiska havet.

| (11) | De tre gemensamma rekommendationerna bedömdes av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) under sommarens plenarsammanträde den 1–5 juli 2019 (7). |
| --- | --- |

(11)

De tre gemensamma rekommendationerna bedömdes av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) under sommarens plenarsammanträde den 1–5 juli 2019 (7).

| (12) | I juli 2019 lämnade de tre högnivågrupperna med medlemsstater in uppdaterade gemensamma rekommendationer som anpassats till de vetenskapliga utlåtandena. |
| --- | --- |

(12)

I juli 2019 lämnade de tre högnivågrupperna med medlemsstater in uppdaterade gemensamma rekommendationer som anpassats till de vetenskapliga utlåtandena.

| (13) | Mot bakgrund av artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 har kommissionen beaktat både STECF:s bedömning och nödvändigheten av att medlemsstaterna säkerställer att landningsskyldigheten genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 har kommissionen beaktat både STECF:s bedömning och nödvändigheten av att medlemsstaterna säkerställer att landningsskyldigheten genomförs fullt ut.

| (14) | I den uppdaterade gemensamma rekommendationen för västra Medelhavet föreslås att undantaget grundat på överlevnadsgrad, enligt artikel 15.5 b i förordning (EU) nr 1380/2013, tillämpas på fläckpagell (Pagellus bogaraveo) som fångas med krokar och linor (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) till och med den 31 december 2021. STECF ansåg att vissa fakta till stöd för detta undantag hade lämnats 2018. Ytterligare uppgifter som lämnats 2019 stärker denna begäran. Undantagets tillämpningsperiod bör därför förlängas till och med den 31 december 2021. |
| --- | --- |

(14)

I den uppdaterade gemensamma rekommendationen för västra Medelhavet föreslås att undantaget grundat på överlevnadsgrad, enligt artikel 15.5 b i förordning (EU) nr 1380/2013, tillämpas på fläckpagell (Pagellus bogaraveo) som fångas med krokar och linor (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) till och med den 31 december 2021. STECF ansåg att vissa fakta till stöd för detta undantag hade lämnats 2018. Ytterligare uppgifter som lämnats 2019 stärker denna begäran. Undantagets tillämpningsperiod bör därför förlängas till och med den 31 december 2021.

| (15) | I de tre uppdaterade gemensamma rekommendationerna föreslås att undantaget grundat på överlevnadsgrad tillämpas på hummer (Homarus gammarus) och languster (Palinuridae) som fångas med nätredskap (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) och med tinor och fällor (FPO, FIX) i västra Medelhavet, Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet till och med den 31 december 2021. STECF ansåg att den metod som användes för att tillhandahålla ytterligare fakta var stabil och att överlevnadsgraden var hög (64 %). Mot bakgrund av ovanstående är det lämpligt att förlänga tillämpningen av dessa undantag till och med den 31 december 2021. |
| --- | --- |

(15)

I de tre uppdaterade gemensamma rekommendationerna föreslås att undantaget grundat på överlevnadsgrad tillämpas på hummer (Homarus gammarus) och languster (Palinuridae) som fångas med nätredskap (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) och med tinor och fällor (FPO, FIX) i västra Medelhavet, Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet till och med den 31 december 2021. STECF ansåg att den metod som användes för att tillhandahålla ytterligare fakta var stabil och att överlevnadsgraden var hög (64 %). Mot bakgrund av ovanstående är det lämpligt att förlänga tillämpningen av dessa undantag till och med den 31 december 2021.

| (16) | I den uppdaterade gemensamma rekommendationen för västra Medelhavet föreslås att undantaget av mindre betydelse, enligt artikel 15.5 c i förordning (EU) nr 1380/2013, tillämpas på havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea), guldsparid (Sparus aurata) och djuphavsräka (Parapenaeus longirostris), upp till 5 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), upp till 3 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångster av dessa arter, med undantag för djuphavsräka, som tas av fartyg som använder nät/garn och grimgarn (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) och upp till 1 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångster av dessa arter, med undantag för fläckpagell och djuphavsräka, som tas av fartyg som använder krokar och linor (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). STECF ansåg att det fanns belägg för ökade kostnader till följd av fler hanterings- och sorteringstimmar ombord. STECF noterade vidare uppgifterna om kostnaderna för att hantera oönskade fångster på land, vilket är svårt i Medelhavsområdet eftersom flottan huvudsakligen består av fartyg för småskaligt fiske som landar sin fångst i många hamnar längs kusten. På grund av de små mängderna och det mycket stora antalet landningsställen drog STECF slutsatsen att uppgifterna visade att uppsamlingskostnaderna skulle bli oproportionerliga även när de landade oönskade fångsterna skulle kunna säljas. |
| --- | --- |

(16)

I den uppdaterade gemensamma rekommendationen för västra Medelhavet föreslås att undantaget av mindre betydelse, enligt artikel 15.5 c i förordning (EU) nr 1380/2013, tillämpas på havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea), guldsparid (Sparus aurata) och djuphavsräka (Parapenaeus longirostris), upp till 5 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), upp till 3 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångster av dessa arter, med undantag för djuphavsräka, som tas av fartyg som använder nät/garn och grimgarn (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) och upp till 1 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångster av dessa arter, med undantag för fläckpagell och djuphavsräka, som tas av fartyg som använder krokar och linor (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). STECF ansåg att det fanns belägg för ökade kostnader till följd av fler hanterings- och sorteringstimmar ombord. STECF noterade vidare uppgifterna om kostnaderna för att hantera oönskade fångster på land, vilket är svårt i Medelhavsområdet eftersom flottan huvudsakligen består av fartyg för småskaligt fiske som landar sin fångst i många hamnar längs kusten. På grund av de små mängderna och det mycket stora antalet landningsställen drog STECF slutsatsen att uppgifterna visade att uppsamlingskostnaderna skulle bli oproportionerliga även när de landade oönskade fångsterna skulle kunna säljas.

| (17) | I den uppdaterade gemensamma rekommendationen för Adriatiska havet föreslås att undantaget av mindre betydelse tillämpas på havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), guldsparid (Sparus aurata) och djuphavsräka (Parapenaeus longirostris), upp till 5 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), upp till 3 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångster av dessa arter, med undantag för djuphavsräka men inbegripet tunga, som tas av fartyg som använder nät/garn och grimgarn (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) och upp till 1 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångster av dessa arter, med undantag för fläckpagell och djuphavsräka men inbegripet tunga, som tas av fartyg som använder krokar och linor (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). STECF ansåg att det fanns belägg för ökade kostnader till följd av ytterligare hanterings- och sorteringstimmar ombord. STECF noterade vidare uppgifterna om kostnaderna för att hantera oönskade fångster på land, vilket är svårt i Medelhavsområdet eftersom flottan huvudsakligen består av fartyg för småskaligt fiske som landar sin fångst i många hamnar längs kusten. På grund av de små mängderna och det mycket stora antalet landningsställen drog STECF slutsatsen att uppgifterna visade att uppsamlingskostnaderna skulle bli oproportionerliga även när de landade oönskade fångsterna skulle kunna säljas. |
| --- | --- |

(17)

I den uppdaterade gemensamma rekommendationen för Adriatiska havet föreslås att undantaget av mindre betydelse tillämpas på havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), guldsparid (Sparus aurata) och djuphavsräka (Parapenaeus longirostris), upp till 5 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), upp till 3 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångster av dessa arter, med undantag för djuphavsräka men inbegripet tunga, som tas av fartyg som använder nät/garn och grimgarn (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) och upp till 1 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångster av dessa arter, med undantag för fläckpagell och djuphavsräka men inbegripet tunga, som tas av fartyg som använder krokar och linor (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). STECF ansåg att det fanns belägg för ökade kostnader till följd av ytterligare hanterings- och sorteringstimmar ombord. STECF noterade vidare uppgifterna om kostnaderna för att hantera oönskade fångster på land, vilket är svårt i Medelhavsområdet eftersom flottan huvudsakligen består av fartyg för småskaligt fiske som landar sin fångst i många hamnar längs kusten. På grund av de små mängderna och det mycket stora antalet landningsställen drog STECF slutsatsen att uppgifterna visade att uppsamlingskostnaderna skulle bli oproportionerliga även när de landade oönskade fångsterna skulle kunna säljas.

| (18) | I den uppdaterade gemensamma rekommendationen för sydöstra Medelhavet föreslås att undantaget av mindre betydelse tillämpas på havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 5 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), upp till 3 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder nät/garn och grimgarn (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) och upp till 1 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångster av dessa arter, med undantag av fläckpagell men inbegripet kummel, som tas av fartyg som använder krokar och linor (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). STECF ansåg att det fanns belägg för ökade kostnader till följd av ytterligare hanterings- och sorteringstimmar ombord. STECF noterade vidare uppgifterna om kostnaderna för att hantera oönskade fångster på land, vilket är svårt i Medelhavsområdet eftersom flottan huvudsakligen består av fartyg för småskaligt fiske som landar sin fångst i många hamnar längs kusten. På grund av de små mängderna och det mycket stora antalet landningsställen drog STECF slutsatsen att uppgifterna visade att uppsamlingskostnaderna skulle bli oproportionerliga även när de landade oönskade fångsterna skulle kunna säljas. |
| --- | --- |

(18)

I den uppdaterade gemensamma rekommendationen för sydöstra Medelhavet föreslås att undantaget av mindre betydelse tillämpas på havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 5 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), upp till 3 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder nät/garn och grimgarn (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) och upp till 1 % under 2020 och 2021 av de totala årliga fångster av dessa arter, med undantag av fläckpagell men inbegripet kummel, som tas av fartyg som använder krokar och linor (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). STECF ansåg att det fanns belägg för ökade kostnader till följd av ytterligare hanterings- och sorteringstimmar ombord. STECF noterade vidare uppgifterna om kostnaderna för att hantera oönskade fångster på land, vilket är svårt i Medelhavsområdet eftersom flottan huvudsakligen består av fartyg för småskaligt fiske som landar sin fångst i många hamnar längs kusten. På grund av de små mängderna och det mycket stora antalet landningsställen drog STECF slutsatsen att uppgifterna visade att uppsamlingskostnaderna skulle bli oproportionerliga även när de landade oönskade fångsterna skulle kunna säljas.

| (19) | STECF noterade också att de undantag som nämns i skälen 16, 17 och 18 omfattar en bred grupp arter med mycket olika utkastnivåer, men ansåg att en sådan bredd ger en fungerande strategi med tanke på de berörda fiskenas komplexitet. STECF ansåg slutligen att enskilda undantag av mindre betydelse som omfattar en enda art sannolikt skulle resultera i många separata undantag som skulle vara lika svåra att övervaka. De föreslagna undantagen tillämpas på grupper av arter som omfattar de övriga arter för vilka minsta storlekar fastställs i bilaga IX till förordning (EU) 2019/1241 och som i nuläget inte omfattas av fångstbegränsningar. Därför är artikel 15.8 och 15.9 i förordning (EU) nr 1380/2013 inte tillämplig. Dessa arter fångas dessutom samtidigt och i mycket varierande mängder, vilket försvårar en strategi inriktad på ett enskilt bestånd. De arterna fångas dessutom med fartyg för småskaligt fiske och landas på många olika landningsplatser som är geografiskt spridda längs kusten. |
| --- | --- |

(19)

STECF noterade också att de undantag som nämns i skälen 16, 17 och 18 omfattar en bred grupp arter med mycket olika utkastnivåer, men ansåg att en sådan bredd ger en fungerande strategi med tanke på de berörda fiskenas komplexitet. STECF ansåg slutligen att enskilda undantag av mindre betydelse som omfattar en enda art sannolikt skulle resultera i många separata undantag som skulle vara lika svåra att övervaka. De föreslagna undantagen tillämpas på grupper av arter som omfattar de övriga arter för vilka minsta storlekar fastställs i bilaga IX till förordning (EU) 2019/1241 och som i nuläget inte omfattas av fångstbegränsningar. Därför är artikel 15.8 och 15.9 i förordning (EU) nr 1380/2013 inte tillämplig. Dessa arter fångas dessutom samtidigt och i mycket varierande mängder, vilket försvårar en strategi inriktad på ett enskilt bestånd. De arterna fångas dessutom med fartyg för småskaligt fiske och landas på många olika landningsplatser som är geografiskt spridda längs kusten.

| (20) | I de tre uppdaterade gemensamma rekommendationerna föreslås att undantaget av mindre betydelse tillämpas på ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till 5 % under 2020 och 2021 av de totala årliga bifångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) i västra Medelhavet, Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet. STECF ansåg att det fanns belägg för ökade kostnader till följd av ytterligare hanterings- och sorteringstimmar ombord. STECF noterade vidare uppgifterna om kostnaderna för hantering av oönskade fångster på land, vilket är svårt i Medelhavsområdet. På grund av de små mängderna och det mycket stora antalet landningsställen drog STECF slutsatsen att uppgifterna visade att uppsamlingskostnaderna skulle bli oproportionerliga även när de landade oönskade fångsterna skulle kunna säljas. |
| --- | --- |

(20)

I de tre uppdaterade gemensamma rekommendationerna föreslås att undantaget av mindre betydelse tillämpas på ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till 5 % under 2020 och 2021 av de totala årliga bifångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) i västra Medelhavet, Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet. STECF ansåg att det fanns belägg för ökade kostnader till följd av ytterligare hanterings- och sorteringstimmar ombord. STECF noterade vidare uppgifterna om kostnaderna för hantering av oönskade fångster på land, vilket är svårt i Medelhavsområdet. På grund av de små mängderna och det mycket stora antalet landningsställen drog STECF slutsatsen att uppgifterna visade att uppsamlingskostnaderna skulle bli oproportionerliga även när de landade oönskade fångsterna skulle kunna säljas.

| (21) | Mot bakgrund av ovanstående är det lämpligt att tillämpa de undantag av mindre betydelse som anges i skälen 16, 17, 18 och 20 till och med den 31 december 2021 i enlighet med de procentsatser som föreslås i de gemensamma rekommendationerna och på nivåer som inte överskrider vad som är tillåtet enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(21)

Mot bakgrund av ovanstående är det lämpligt att tillämpa de undantag av mindre betydelse som anges i skälen 16, 17, 18 och 20 till och med den 31 december 2021 i enlighet med de procentsatser som föreslås i de gemensamma rekommendationerna och på nivåer som inte överskrider vad som är tillåtet enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (22) | Slutligen föreslås i den uppdaterade gemensamma rekommendationen för sydöstra Medelhavet att utkastplanens geografiska räckvidd utvidgas till de geografiska delområdena 14, 21, 24, 26 och 27. STECF hänvisade till det förslaget men lämnade inga ytterligare synpunkter. En utvidgning av räckvidden så att planen omfattar hela sydöstra Medelhavsområdet kommer att öka konsekvensen och möjliggöra ett bättre genomförande av landningsskyldigheten. En sådan utvidgning av den geografiska räckvidden förefaller därför vara lämplig. |
| --- | --- |

(22)

Slutligen föreslås i den uppdaterade gemensamma rekommendationen för sydöstra Medelhavet att utkastplanens geografiska räckvidd utvidgas till de geografiska delområdena 14, 21, 24, 26 och 27. STECF hänvisade till det förslaget men lämnade inga ytterligare synpunkter. En utvidgning av räckvidden så att planen omfattar hela sydöstra Medelhavsområdet kommer att öka konsekvensen och möjliggöra ett bättre genomförande av landningsskyldigheten. En sådan utvidgning av den geografiska räckvidden förefaller därför vara lämplig.

| (23) | Medlemsstaterna har förnyat sitt åtagande att öka fiskeredskapens selektivitet i enlighet med resultaten av pågående forskningsprogram, för att minska och begränsa oönskade fångster och i synnerhet fångster som understiger minsta referensstorlek för bevarande. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterna har förnyat sitt åtagande att öka fiskeredskapens selektivitet i enlighet med resultaten av pågående forskningsprogram, för att minska och begränsa oönskade fångster och i synnerhet fångster som understiger minsta referensstorlek för bevarande.

| (24) | Medlemsstaterna åtar sig dessutom att identifiera ytterligare uppväxtområden för att minska dödligheten hos ungfisk. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterna åtar sig dessutom att identifiera ytterligare uppväxtområden för att minska dödligheten hos ungfisk.

| (25) | I enlighet med den gemensamma rekommendationen för västra Medelhavet, uppmuntrar de berörda medlemsstaterna användningen av trålar med strut och/eller förlängningsstycke med en maskstorlek på T90 50 mm liksom fortsatta försök med realtidsstängning. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med den gemensamma rekommendationen för västra Medelhavet, uppmuntrar de berörda medlemsstaterna användningen av trålar med strut och/eller förlängningsstycke med en maskstorlek på T90 50 mm liksom fortsatta försök med realtidsstängning.

| (26) | De åtgärder som föreslås i de uppdaterade gemensamma rekommendationerna är förenliga med artiklarna 15.4, 15.5 c och 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och kan således föras in i den utkastplan som fastställs genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/86. |
| --- | --- |

(26)

De åtgärder som föreslås i de uppdaterade gemensamma rekommendationerna är förenliga med artiklarna 15.4, 15.5 c och 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och kan således föras in i den utkastplan som fastställs genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/86.

| (27) | Undantagen av mindre betydelse för små pelagiska arter inom riktade fisken efter dessa arter fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/161 (8). Däremot bör undantag av mindre betydelse för bifångster av små pelagiska arter i demersala fisken föras in i delegerad förordning (EU) 2017/86. |
| --- | --- |

(27)

Undantagen av mindre betydelse för små pelagiska arter inom riktade fisken efter dessa arter fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/161 (8). Däremot bör undantag av mindre betydelse för bifångster av små pelagiska arter i demersala fisken föras in i delegerad förordning (EU) 2017/86.

| (28) | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/86 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/86 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (29) | Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar planeringen av fiskeåret för unionsfartygen och den ekonomiska verksamhet som är knuten till detta, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2020. |
| --- | --- |

(29)

Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar planeringen av fiskeåret för unionsfartygen och den ekonomiska verksamhet som är knuten till detta, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2020.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Delegerad förordning (EU) 2017/86 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska led e ersättas med följande:






  ”e) | Sydöstra Medelhavet: AKFM:s geografiska delområden 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 och 27.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 2 ska led e ersättas med följande:

”e)

Sydöstra Medelhavet: AKFM:s geografiska delområden 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 och 27.”

| 2. | I artikel 3.1 ska leden g–i ersätttas med följande:






  ”g) | För fläckpagell (Pagellus bogaraveo) som fångas med krokar och linor (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) i västra Medelhavet. |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 3.1 ska leden g–i ersätttas med följande:

”g)

För fläckpagell (Pagellus bogaraveo) som fångas med krokar och linor (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) i västra Medelhavet.

| h) | För hummer (Homarus gammarus) som fångas med nätredskap (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) och med tinor och fällor (FPO, FIX) i västra Medelhavet, i Adriatiska havet och i sydöstra Medelhavet. |
| --- | --- |

h)

För hummer (Homarus gammarus) som fångas med nätredskap (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) och med tinor och fällor (FPO, FIX) i västra Medelhavet, i Adriatiska havet och i sydöstra Medelhavet.

| i) | För languster (Palinuridae) som fångas med nätredskap (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) och med tinor och fällor (FPO, FIX) i västra Medelhavet, i Adriatiska havet och i sydöstra Medelhavet.” |
| --- | --- |

i)

För languster (Palinuridae) som fångas med nätredskap (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) och med tinor och fällor (FPO, FIX) i västra Medelhavet, i Adriatiska havet och i sydöstra Medelhavet.”

| 3. | I artikel 4.1 a ska leden iii–vi ersättas med följande:






  ”iii) | För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea), guldsparid (Sparus aurata) och djuphavsräka (Parapenaeus longirostris), upp till 5 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar. |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 4.1 a ska leden iii–vi ersättas med följande:

”iii)

För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea), guldsparid (Sparus aurata) och djuphavsräka (Parapenaeus longirostris), upp till 5 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar.

| iv) | För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 3 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder nät/garn och grimgarn. |
| --- | --- |

iv)

För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 3 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder nät/garn och grimgarn.

| v) | För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 1 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder krokar och linor. |
| --- | --- |

v)

För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 1 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder krokar och linor.

| vi) | För ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till 5 % av de totala årliga bifångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar.” |
| --- | --- |

vi)

För ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till 5 % av de totala årliga bifångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar.”

| 4. | I artikel 4.1 b ska leden v–viii ersättas med följande:






  ”v) | För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), guldsparid (Sparus aurata) och djuphavsräka (Parapenaeus longirostris), upp till 5 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar. |
| --- | --- | --- |

4.

I artikel 4.1 b ska leden v–viii ersättas med följande:

”v)

För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), guldsparid (Sparus aurata) och djuphavsräka (Parapenaeus longirostris), upp till 5 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar.

| vi) | För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 3 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder nät/garn och grimgarn. |
| --- | --- |

vi)

För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 3 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder nät/garn och grimgarn.

| vii) | För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 1 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder krokar och linor. |
| --- | --- |

vii)

För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 1 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder krokar och linor.

| viii) | För ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till 5 % av de totala årliga bifångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar.” |
| --- | --- |

viii)

För ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till 5 % av de totala årliga bifångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar.”

| 5. | I artikel 4.1 c ska leden iv–vii ersättas med följande:






  ”iv) | För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 5 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar. |
| --- | --- | --- |

5.

I artikel 4.1 c ska leden iv–vii ersättas med följande:

”iv)

För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 5 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar.

| v) | För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 3 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder nät/garn och grimgarn. |
| --- | --- |

v)

För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), fläckpagell (Pagellus bogaraveo), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 3 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder nät/garn och grimgarn.

| vi) | För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea), kummel (Merluccius merluccius) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 1 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder krokar och linor. |
| --- | --- |

vi)

För havsabborre (Dicentrarchus labrax), stjärtbandsblecka (Diplodus annularis), spetsnosblecka (Diplodus puntazzo), vitblecka (Diplodus sargus), tvåbandsblecka (Diplodus vulgaris), groupers (Epinephelus spp.), randig sandblecka (Lithognathus mormyrus), pagell (Pagellus acarne), rödpagell (Pagellus erythrinus), rödbraxen (Pagrus pagrus), vrakfisk (Polyprion americanus), tunga (Solea solea), kummel (Merluccius merluccius) och guldsparid (Sparus aurata), upp till 1 % av de totala årliga fångsterna av dessa arter med fartyg som använder krokar och linor.

| vii) | För ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till 5 % av de totala årliga bifångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar.” |
| --- | --- |

vii)

För ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till 5 % av de totala årliga bifångsterna av dessa arter med fartyg som använder bottentrålar.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 augusti 2019.

På kommissionens vägnar

Ordförande

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 av den 20 juni 2019 om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder, om ändring av rådets förordningar (EU) nr 2019/2006 och (EG) nr 1224/2009, och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 och (EU) 2019/1022, samt om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005 (EUT L 198, 25.7.2019, s. 105).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1022 av den 20 juni 2019 om upprättande av en flerårig plan för de fisken som nyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet och om ändring av förordning (EU) nr 508/2014 (EUT L 172, 26.6.2019, s. 1).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/86 av den 20 oktober 2016 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Medelhavet (EUT L 14, 18.1.2017, s. 4).

4

(5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/153 av den 23 oktober 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/86 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Medelhavet (EUT L 29, 1.2.2018, s. 1).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/2036 av den 18 oktober 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/86 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Medelhavet (EUT L 327, 21.12.2018, s. 27).

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/plen1902

7

(8)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/161 av den 23 oktober 2017 om fastställande av ett undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa fisken efter små pelagiska arter i Medelhavet, EUT L 30, 2.2.2018, s. 1.

8

---

| 6.1.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 2/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 2/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/5

av den 19 december 2019

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence” [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 378/1999 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 378/1999 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2019.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 378/1999 av den 19 februari 1999 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 om upptagandet av vissa namn i ”Register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar” som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EGT L 46, 20.2.1999, s. 13).

2

(3)  
  EUT C 281, 20.8.2019, s. 3.

3

---