# Eiropas Savienības L 320/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 320 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 11. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 320

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 11. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2115 (2019. gada 27. novembris), ar ko attiecībā uz MVU izaugsmes tirgu izmantošanas veicināšanu groza Direktīvu 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 596/2014 un (ES) 2017/1129 (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2115 (2019. gada 27. novembris), ar ko attiecībā uz MVU izaugsmes tirgu izmantošanas veicināšanu groza Direktīvu 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 596/2014 un (ES) 2017/1129 (
  1
  )

1

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2116 (2019. gada 28. novembris), kas nosaka mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/1979 (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2019/2117 (2019. gada 29. novembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2118 (2019. gada 10. decembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/1693, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda riteņu importam | 115 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/2119 (2019. gada 21. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences trešajā sanāksmē attiecībā uz lēmuma pieņemšanu, ar ko nosaka dzīvsudraba atkritumu sliekšņa vērtības, kā noteikts minētās Konvencijas 11. panta 2. punktā | 117 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2019/2120 (2019. gada 24. jūnijs) par valsts atbalstu SA.33078 (2015/C) (ex 2015/NN), ko Beļģija sniegusi JCDecaux Belgium Publicité
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4466)

   (
  1
  ) | 119 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2116 (2019. gada 28. novembris), kas nosaka mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/1979 (
  1
  )

1

11

*

Komisijas Regula (ES) 2019/2117 (2019. gada 29. novembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību

13

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2118 (2019. gada 10. decembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/1693, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda riteņu importam

115

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/2119 (2019. gada 21. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences trešajā sanāksmē attiecībā uz lēmuma pieņemšanu, ar ko nosaka dzīvsudraba atkritumu sliekšņa vērtības, kā noteikts minētās Konvencijas 11. panta 2. punktā

117

*

Komisijas Lēmums (ES) 2019/2120 (2019. gada 24. jūnijs) par valsts atbalstu SA.33078 (2015/C) (ex 2015/NN), ko Beļģija sniegusi JCDecaux Belgium Publicité
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4466)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4466)

1

119

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/1198 (2019. gada 12. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam ( OV L 189, 15.7.2019. ) | 159 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/1198 (2019. gada 12. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam ( OV L 189, 15.7.2019. )

( OV L 189, 15.7.2019. )

159

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 11.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 320/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 320/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/2115

(2019. gada 27. novembris),

ar ko attiecībā uz MVU izaugsmes tirgu izmantošanas veicināšanu groza Direktīvu 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 596/2014 un (ES) 2017/1129

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Kapitāla tirgu savienības iniciatīvas mērķis ir mazināt atkarību no banku aizdevumiem, dažādot uz tirgu balstītus finansējuma avotus attiecībā uz visiem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un veicināt MVU obligāciju un akciju emisiju publiskos tirgos. Uzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un vēlas piesaistīt kapitālu tirdzniecības vietās, saskaras ar lielām vienreizējām un pastāvīgām izmaksām attiecībā uz informācijas atklāšanu un atbilstības nodrošināšanu, kuras var tos atturēt jebkad censties iegūt atļauju tirdzniecībai Savienības tirdzniecības vietās. Turklāt akcijas, ko MVU ir emitējuši Savienības tirdzniecības vietās, parasti cieš no zemākas pakāpes likviditātes un lielāka svārstīguma, tādējādi palielinot kapitāla cenu un minēto finansējuma avotu padarot pārāk apgrūtinošu. Minētajā sakarā ir svarīga horizontāla Savienības politika attiecībā uz MVU. Šādai politikai ir jābūt iekļaujošai, saskaņotai un efektīvai un tai ir jāņem vērā MVU dažādība un to atšķirīgās vajadzības. |
| --- | --- |

(1)

Kapitāla tirgu savienības iniciatīvas mērķis ir mazināt atkarību no banku aizdevumiem, dažādot uz tirgu balstītus finansējuma avotus attiecībā uz visiem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un veicināt MVU obligāciju un akciju emisiju publiskos tirgos. Uzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un vēlas piesaistīt kapitālu tirdzniecības vietās, saskaras ar lielām vienreizējām un pastāvīgām izmaksām attiecībā uz informācijas atklāšanu un atbilstības nodrošināšanu, kuras var tos atturēt jebkad censties iegūt atļauju tirdzniecībai Savienības tirdzniecības vietās. Turklāt akcijas, ko MVU ir emitējuši Savienības tirdzniecības vietās, parasti cieš no zemākas pakāpes likviditātes un lielāka svārstīguma, tādējādi palielinot kapitāla cenu un minēto finansējuma avotu padarot pārāk apgrūtinošu. Minētajā sakarā ir svarīga horizontāla Savienības politika attiecībā uz MVU. Šādai politikai ir jābūt iekļaujošai, saskaņotai un efektīvai un tai ir jāņem vērā MVU dažādība un to atšķirīgās vajadzības.

| (2) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (3) tika izveidots jauns tirdzniecības vietu veids – MVU izaugsmes tirgus – daudzpusēju tirdzniecības sistēmu (DTS) apakškategorija, lai sekmētu MVU piekļuvi kapitālam un radītu tiem izaugsmes iespējas, un arī veicinātu turpmāku specializēto tirgu attīstību, rūpējoties par MVU emitentiem, kuriem ir izaugsmes potenciāls. Direktīva 2014/65/ES arī paredz, ka “Galvenā uzmanība būtu jāpievērš tam, kā turpmākajam regulējumam vajadzētu sekmēt un atbalstīt minētā tirgus izmantošanu, lai tas būtu pievilcīgs ieguldītājiem, un samazināt administratīvo slogu, un nodrošināt papildu stimulus MVU piekļūt kapitāla tirgiem ar izaugsmes tirgu starpniecību”. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā atzinumā par Komisijas priekšlikumu šai grozošajai regulai atkārtoti uzsvēra, ka zemais komunikācijas līmenis un birokrātiskas pieejas ir nozīmīgi šķēršļi, un ka šo šķēršļu pārvarēšanai jāveltī daudz vairāk centienu. Turklāt tā norādīja, ka būtu jāpievēršas ķēdes apakšējai daļai, pašiem MVU, iesaistot cita starpā MVU asociācijas, sociālos partnerus un tirdzniecības palātas. |
| --- | --- |

(2)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (3) tika izveidots jauns tirdzniecības vietu veids – MVU izaugsmes tirgus – daudzpusēju tirdzniecības sistēmu (DTS) apakškategorija, lai sekmētu MVU piekļuvi kapitālam un radītu tiem izaugsmes iespējas, un arī veicinātu turpmāku specializēto tirgu attīstību, rūpējoties par MVU emitentiem, kuriem ir izaugsmes potenciāls. Direktīva 2014/65/ES arī paredz, ka “Galvenā uzmanība būtu jāpievērš tam, kā turpmākajam regulējumam vajadzētu sekmēt un atbalstīt minētā tirgus izmantošanu, lai tas būtu pievilcīgs ieguldītājiem, un samazināt administratīvo slogu, un nodrošināt papildu stimulus MVU piekļūt kapitāla tirgiem ar izaugsmes tirgu starpniecību”. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā atzinumā par Komisijas priekšlikumu šai grozošajai regulai atkārtoti uzsvēra, ka zemais komunikācijas līmenis un birokrātiskas pieejas ir nozīmīgi šķēršļi, un ka šo šķēršļu pārvarēšanai jāveltī daudz vairāk centienu. Turklāt tā norādīja, ka būtu jāpievēršas ķēdes apakšējai daļai, pašiem MVU, iesaistot cita starpā MVU asociācijas, sociālos partnerus un tirdzniecības palātas.

| (3) | Tomēr ir norādīts, ka tādu finanšu instrumentu emitentiem, kuri ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, ir iespējas izmantot salīdzinoši nelielu skaitu regulējumā paredzētu atvieglojumu salīdzinājumā ar tādu finanšu instrumentu emitentiem, kuri ir atļauti tirdzniecībai citās DTS vai regulētos tirgos. Lielākā daļa pienākumu, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 596/2014 (4), vienādā mērā attiecas uz visiem emitentiem neatkarīgi no to lieluma vai tirdzniecības vietas, kurā ir atļauti tirdzniecībai to finanšu instrumenti. Minētais minimālais nošķīrums starp tādu finanšu instrumentu emitentiem, kuri ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, un emitentiem citās DTS, mazina DTS stimulu reģistrēties par MVU izaugsmes tirgu, par ko uzskatāmi liecina līdz šim mazais MVU izaugsmes tirgus statusa iegūšanas gadījumu skaits. Tādēļ ir nepieciešams ieviest samērīgus papildu atvieglojumus, lai pienācīgi sekmētu MVU izaugsmes tirgu izmantošanu. MVU izaugsmes tirgu izmantošana būtu aktīvi jāveicina. Daudzi MVU vēl neapzinās, ka pastāv MVU izaugsmes tirgi kā jauna veida tirdzniecības vietas. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr ir norādīts, ka tādu finanšu instrumentu emitentiem, kuri ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, ir iespējas izmantot salīdzinoši nelielu skaitu regulējumā paredzētu atvieglojumu salīdzinājumā ar tādu finanšu instrumentu emitentiem, kuri ir atļauti tirdzniecībai citās DTS vai regulētos tirgos. Lielākā daļa pienākumu, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 596/2014 (4), vienādā mērā attiecas uz visiem emitentiem neatkarīgi no to lieluma vai tirdzniecības vietas, kurā ir atļauti tirdzniecībai to finanšu instrumenti. Minētais minimālais nošķīrums starp tādu finanšu instrumentu emitentiem, kuri ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, un emitentiem citās DTS, mazina DTS stimulu reģistrēties par MVU izaugsmes tirgu, par ko uzskatāmi liecina līdz šim mazais MVU izaugsmes tirgus statusa iegūšanas gadījumu skaits. Tādēļ ir nepieciešams ieviest samērīgus papildu atvieglojumus, lai pienācīgi sekmētu MVU izaugsmes tirgu izmantošanu. MVU izaugsmes tirgu izmantošana būtu aktīvi jāveicina. Daudzi MVU vēl neapzinās, ka pastāv MVU izaugsmes tirgi kā jauna veida tirdzniecības vietas.

| (4) | MVU izaugsmes tirgu pievilcība būtu jāstiprina, vēl vairāk samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas un administratīvo slogu, ar ko saskaras emitenti, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos. Lai regulētos tirgos uzturētu augstākos atbilstības standartus, šajā regulā paredzētie pasākumi būtu jāattiecina vienīgi uz MVU izaugsmes tirgos izvietotiem uzņēmumiem, neatkarīgi no tā, ka ne visi MVU ir izvietoti MVU izaugsmes tirgos un ka ne visi uzņēmumi, kas ir izvietoti MVU izaugsmes tirgos, ir MVU. Saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES līdz pat 50 % no emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, var nebūt MVU, lai uzturētu MVU izaugsmes tirgu darījumdarbības modeļa rentabilitāti, cita starpā izmantojot uzņēmumu, kas nav MVU, vērtspapīru likviditāti. Ņemot vērā riskus, kas izriet no dažādu noteikumu kopumu piemērošanas emitentiem, kuri iekļauti tādu pašu tirdzniecības vietu kategorijā, proti, MVU izaugsmes tirgos, šajā regulā izklāstītie pasākumi būtu jāattiecina ne tikai uz emitentiem, kas ir MVU. Konsekvences labad attiecībā uz emitentiem un skaidrības labad attiecībā uz ieguldītājiem atbilstības nodrošināšanas izmaksu un administratīvā sloga samazināšana būtu jāpiemēro visiem emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, neatkarīgi no to tirgus kapitāla. |
| --- | --- |

(4)

MVU izaugsmes tirgu pievilcība būtu jāstiprina, vēl vairāk samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas un administratīvo slogu, ar ko saskaras emitenti, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos. Lai regulētos tirgos uzturētu augstākos atbilstības standartus, šajā regulā paredzētie pasākumi būtu jāattiecina vienīgi uz MVU izaugsmes tirgos izvietotiem uzņēmumiem, neatkarīgi no tā, ka ne visi MVU ir izvietoti MVU izaugsmes tirgos un ka ne visi uzņēmumi, kas ir izvietoti MVU izaugsmes tirgos, ir MVU. Saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES līdz pat 50 % no emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, var nebūt MVU, lai uzturētu MVU izaugsmes tirgu darījumdarbības modeļa rentabilitāti, cita starpā izmantojot uzņēmumu, kas nav MVU, vērtspapīru likviditāti. Ņemot vērā riskus, kas izriet no dažādu noteikumu kopumu piemērošanas emitentiem, kuri iekļauti tādu pašu tirdzniecības vietu kategorijā, proti, MVU izaugsmes tirgos, šajā regulā izklāstītie pasākumi būtu jāattiecina ne tikai uz emitentiem, kas ir MVU. Konsekvences labad attiecībā uz emitentiem un skaidrības labad attiecībā uz ieguldītājiem atbilstības nodrošināšanas izmaksu un administratīvā sloga samazināšana būtu jāpiemēro visiem emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, neatkarīgi no to tirgus kapitāla.

| (5) | Par MVU izaugsmes tirgus panākumiem būtu jāspriež ne tikai pēc sarakstā iekļauto uzņēmumu skaita, bet drīzāk pēc šo uzņēmumu panāktā izaugsmes tempa. Ir nepieciešams vairāk koncentrēties uz MVU – šīs regulas galīgajiem labuma guvējiem – un to vajadzībām. Birokrātijas sloga samazināšana ir šā procesa būtiska daļa, taču ir nepieciešams veikt arī citus pasākumus. Lai veicinātu MVU attīstību, ir jātiecas uzlabot MVU tieši pieejamo informāciju par tiem paredzētajām finansēšanas iespējām. Regulatīvi atvieglojumi būtu jāpiešķir mazākiem uzņēmumiem, kuriem ir izaugsmes potenciāls. |
| --- | --- |

(5)

Par MVU izaugsmes tirgus panākumiem būtu jāspriež ne tikai pēc sarakstā iekļauto uzņēmumu skaita, bet drīzāk pēc šo uzņēmumu panāktā izaugsmes tempa. Ir nepieciešams vairāk koncentrēties uz MVU – šīs regulas galīgajiem labuma guvējiem – un to vajadzībām. Birokrātijas sloga samazināšana ir šā procesa būtiska daļa, taču ir nepieciešams veikt arī citus pasākumus. Lai veicinātu MVU attīstību, ir jātiecas uzlabot MVU tieši pieejamo informāciju par tiem paredzētajām finansēšanas iespējām. Regulatīvi atvieglojumi būtu jāpiešķir mazākiem uzņēmumiem, kuriem ir izaugsmes potenciāls.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 10. panta 1. punktu iekšējās informācijas nelikumīga izpaušana notiek, ja personas rīcībā ir iekšējā informācija un tā minēto informāciju izpauž jebkurai citai personai, izņemot gadījumus, kad izpaušanu veic, izpildot parastos darba, profesionālos vai dienesta pienākumus. Ievērojot minētās regulas 11. panta 4. punktu, uzskata, ka iekšējās informācijas izpaušana tirgus izzināšanas laikā ir veikta, pildot personas parastos darba, profesionālos vai dienesta pienākumus, ar nosacījumu, ka tiek ievērotas konkrētas procedūras, kas noteiktas ar tirgus izzināšanas režīmu. Tirgus izzināšana ietver informācijas sniegšanu vienam vai vairākiem potenciālajiem ieguldītājiem pirms paziņojuma par darījumu, lai konstatētu potenciālo ieguldītāju interesi par iespējamu darījumu un nosacījumiem saistībā ar to, piemēram, tā iespējamo apjomu vai cenu. Sarunu posmā par vērtspapīru piedāvājumu kvalificētiem ieguldītājiem (privāta izvietošana) emitenti uzsāk pārrunas ar ierobežotu skaitu potenciālo kvalificēto ieguldītāju, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1129 (5), un apspriež ar minētajiem kvalificētajiem ieguldītājiem visus darījuma līguma noteikumus.
  Minētajā sarunu posmā informācijas sniegšanas nolūks ir strukturēt un pabeigt darījumu tā kopumā, nevis konstatēt potenciālo ieguldītāju interesi attiecībā uz iepriekš noteiktu darījumu. Tirgus izzināšanas režīms privātas obligāciju izvietošanas gadījumā dažreiz var būt apgrūtinošs un atturēt gan emitentus, gan ieguldītājus no sarunu uzsākšanas par šādiem darījumiem. Lai palielinātu interesi par obligāciju privātu izvietošanu, iekšējās informācijas izpaušana kvalificētiem ieguldītājiem šādu darījumu nolūkos būtu jāuzskata par veiktu, pildot personas parastos darba, profesionālos vai dienesta pienākumus, un būtu jāizslēdz no tirgus izzināšanas režīma tvēruma, ar noteikumu, ka ir spēkā pienācīga vienošanās par informācijas neizpaušanu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 10. panta 1. punktu iekšējās informācijas nelikumīga izpaušana notiek, ja personas rīcībā ir iekšējā informācija un tā minēto informāciju izpauž jebkurai citai personai, izņemot gadījumus, kad izpaušanu veic, izpildot parastos darba, profesionālos vai dienesta pienākumus. Ievērojot minētās regulas 11. panta 4. punktu, uzskata, ka iekšējās informācijas izpaušana tirgus izzināšanas laikā ir veikta, pildot personas parastos darba, profesionālos vai dienesta pienākumus, ar nosacījumu, ka tiek ievērotas konkrētas procedūras, kas noteiktas ar tirgus izzināšanas režīmu. Tirgus izzināšana ietver informācijas sniegšanu vienam vai vairākiem potenciālajiem ieguldītājiem pirms paziņojuma par darījumu, lai konstatētu potenciālo ieguldītāju interesi par iespējamu darījumu un nosacījumiem saistībā ar to, piemēram, tā iespējamo apjomu vai cenu. Sarunu posmā par vērtspapīru piedāvājumu kvalificētiem ieguldītājiem (privāta izvietošana) emitenti uzsāk pārrunas ar ierobežotu skaitu potenciālo kvalificēto ieguldītāju, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1129 (5), un apspriež ar minētajiem kvalificētajiem ieguldītājiem visus darījuma līguma noteikumus.

Minētajā sarunu posmā informācijas sniegšanas nolūks ir strukturēt un pabeigt darījumu tā kopumā, nevis konstatēt potenciālo ieguldītāju interesi attiecībā uz iepriekš noteiktu darījumu. Tirgus izzināšanas režīms privātas obligāciju izvietošanas gadījumā dažreiz var būt apgrūtinošs un atturēt gan emitentus, gan ieguldītājus no sarunu uzsākšanas par šādiem darījumiem. Lai palielinātu interesi par obligāciju privātu izvietošanu, iekšējās informācijas izpaušana kvalificētiem ieguldītājiem šādu darījumu nolūkos būtu jāuzskata par veiktu, pildot personas parastos darba, profesionālos vai dienesta pienākumus, un būtu jāizslēdz no tirgus izzināšanas režīma tvēruma, ar noteikumu, ka ir spēkā pienācīga vienošanās par informācijas neizpaušanu.

| (7) | Zināmu emitenta akciju likviditāti var sasniegt, izmantojot likviditātes mehānismus, piemēram, tirgus uzturēšanas kārtību vai likviditātes līgumus. Tirgus uzturēšanas kārtība ir līgums starp tirgus operatoru un trešo personu, kura apņemas uzturēt likviditāti attiecībā uz konkrētām akcijām un par to saņem tirdzniecības maksu atlaides. Likviditātes līgums ir līgums starp emitentu un trešo personu, kura apņemas emitenta vārdā nodrošināt likviditāti attiecībā uz emitenta akcijām. Lai nodrošinātu tirgus integritātes pilnīgu saglabāšanu, likviditātes līgumiem vajadzētu būt pieejamiem visiem emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos visā Savienībā, ievērojot vairākus nosacījumus.
  Ne visas kompetentās iestādes ir ieviesušas pieņemto tirgus praksi attiecībā uz likviditātes līgumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 596/2014, un tas nozīmē, ka ne visiem emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, pašlaik ir pieejamas likviditātes shēmas visā Savienībā. Likviditātes shēmu neesamība var kavēt MVU izaugsmes tirgu efektīvu attīstību. Tādēļ ir nepieciešams izveidot Savienības regulējumu, kas emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, dos iespēju noslēgt likviditātes līgumu ar likviditātes nodrošinātāju, ja trūkst nacionālā mērogā izveidotas pieņemtas tirgus prakses. Saskaņā ar šādu Savienības regulējumu persona, kura noslēdz likviditātes līgumu ar likviditātes nodrošinātāju, netiktu uzskatīta par personu, kura iesaistās tirgus manipulācijā. Tomēr ir būtiski, lai ierosinātais Savienības regulējums par likviditātes līgumiem attiecībā uz MVU izaugsmes tirgiem nevis aizstāj, bet papildina esošā vai turpmāk pieņemtā nacionālā tirgus praksi. Būtiski ir arī tas, lai kompetentās iestādes saglabātu iespēju ieviest pieņemto tirgus praksi attiecībā uz likviditātes līgumiem ar mērķi pielāgot savus nosacījumus vietējām īpatnībām vai paplašināt šādus līgumus uz nelikvīdiem vērtspapīriem, kas nav akcijas, kuras atļauts tirgot tirdzniecības vietās. |
| --- | --- |

(7)

Zināmu emitenta akciju likviditāti var sasniegt, izmantojot likviditātes mehānismus, piemēram, tirgus uzturēšanas kārtību vai likviditātes līgumus. Tirgus uzturēšanas kārtība ir līgums starp tirgus operatoru un trešo personu, kura apņemas uzturēt likviditāti attiecībā uz konkrētām akcijām un par to saņem tirdzniecības maksu atlaides. Likviditātes līgums ir līgums starp emitentu un trešo personu, kura apņemas emitenta vārdā nodrošināt likviditāti attiecībā uz emitenta akcijām. Lai nodrošinātu tirgus integritātes pilnīgu saglabāšanu, likviditātes līgumiem vajadzētu būt pieejamiem visiem emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos visā Savienībā, ievērojot vairākus nosacījumus.

Ne visas kompetentās iestādes ir ieviesušas pieņemto tirgus praksi attiecībā uz likviditātes līgumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 596/2014, un tas nozīmē, ka ne visiem emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, pašlaik ir pieejamas likviditātes shēmas visā Savienībā. Likviditātes shēmu neesamība var kavēt MVU izaugsmes tirgu efektīvu attīstību. Tādēļ ir nepieciešams izveidot Savienības regulējumu, kas emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, dos iespēju noslēgt likviditātes līgumu ar likviditātes nodrošinātāju, ja trūkst nacionālā mērogā izveidotas pieņemtas tirgus prakses. Saskaņā ar šādu Savienības regulējumu persona, kura noslēdz likviditātes līgumu ar likviditātes nodrošinātāju, netiktu uzskatīta par personu, kura iesaistās tirgus manipulācijā. Tomēr ir būtiski, lai ierosinātais Savienības regulējums par likviditātes līgumiem attiecībā uz MVU izaugsmes tirgiem nevis aizstāj, bet papildina esošā vai turpmāk pieņemtā nacionālā tirgus praksi. Būtiski ir arī tas, lai kompetentās iestādes saglabātu iespēju ieviest pieņemto tirgus praksi attiecībā uz likviditātes līgumiem ar mērķi pielāgot savus nosacījumus vietējām īpatnībām vai paplašināt šādus līgumus uz nelikvīdiem vērtspapīriem, kas nav akcijas, kuras atļauts tirgot tirdzniecības vietās.

| (8) | Lai nodrošinātu ierosinātā Savienības regulējuma konsekventu saskaņošanu attiecībā uz likviditātes līgumiem, Komisijai būtu jāpieņem regulatīvi tehniskie standarti, nosakot šādu līgumu vajadzībām izmantojamo veidni, ko izstrādājusi Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (6), ar deleģētajiem aktiem, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu ierosinātā Savienības regulējuma konsekventu saskaņošanu attiecībā uz likviditātes līgumiem, Komisijai būtu jāpieņem regulatīvi tehniskie standarti, nosakot šādu līgumu vajadzībām izmantojamo veidni, ko izstrādājusi Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (6), ar deleģētajiem aktiem, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 17. panta 4. punktu emitenti var nolemt atlikt iekšējās informācijas atklāšanu sabiedrībai, ja varētu tikt apdraudētas emitentu leģitīmās intereses, ja atlikšana nevar maldināt sabiedrību un ja emitenti var nodrošināt minētās informācijas konfidencialitāti. Tomēr emitentiem ir pienākums par to paziņot kompetentajai iestādei un sniegt rakstisku paskaidrojumu par šā lēmuma pamatojumu. Minētais paziņošanas pienākums var būt apgrūtinošs, ja tas uzlikts emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai tikai MVU izaugsmes tirgū. Vienkāršāka prasība šādiem emitentiem, proti, pienākums paskaidrot atlikšanas iemeslus tikai pēc kompetentās iestādes pieprasījuma, mazinātu administratīvo slogu emitentiem, neradot būtisku ietekmi attiecībā uz kompetentās iestādes spēju uzraudzīt iekšējās informācijas atklāšanu, ar noteikumu, ka kompetentā iestāde joprojām tiek informēta par atlikšanas lēmumu un tai ir iespēja sākt izmeklēšanu, ja tai rodas šaubas par minēto lēmumu. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 17. panta 4. punktu emitenti var nolemt atlikt iekšējās informācijas atklāšanu sabiedrībai, ja varētu tikt apdraudētas emitentu leģitīmās intereses, ja atlikšana nevar maldināt sabiedrību un ja emitenti var nodrošināt minētās informācijas konfidencialitāti. Tomēr emitentiem ir pienākums par to paziņot kompetentajai iestādei un sniegt rakstisku paskaidrojumu par šā lēmuma pamatojumu. Minētais paziņošanas pienākums var būt apgrūtinošs, ja tas uzlikts emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai tikai MVU izaugsmes tirgū. Vienkāršāka prasība šādiem emitentiem, proti, pienākums paskaidrot atlikšanas iemeslus tikai pēc kompetentās iestādes pieprasījuma, mazinātu administratīvo slogu emitentiem, neradot būtisku ietekmi attiecībā uz kompetentās iestādes spēju uzraudzīt iekšējās informācijas atklāšanu, ar noteikumu, ka kompetentā iestāde joprojām tiek informēta par atlikšanas lēmumu un tai ir iespēja sākt izmeklēšanu, ja tai rodas šaubas par minēto lēmumu.

| (10) | Pašreizējai mazāk stingrajai prasībai attiecībā uz emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. panta 6. punktu sagatavot iekšējās informācijas turētāju sarakstu tikai pēc kompetentās iestādes pieprasījuma, – ir ierobežota praktiska nozīme, jo minētie emitenti joprojām ir pakļauti prasībām attiecībā uz pastāvīgu to personu uzraudzīšanu, kuras notiekošo projektu kontekstā atzīstamas par iekšējās informācijas turētājiem. Tādēļ esošā prasība būtu jāaizstāj ar iespēju emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, uzturēt tikai sarakstu ar personām, kurām, izpildot savus parastos darba pienākumus, ir pastāvīga piekļuve iekšējai informācijai, piemēram direktori, vadības struktūru locekļi vai iekšēji konsultanti. Emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, būtu arī apgrūtinoši nekavējoties atjaunināt iekšējās informācijas turētāju sarakstu veidā, kas norādīts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/347 (7). Tomēr, tā kā dažas dalībvalstis uzskata, ka iekšējās informācijas turētāju saraksti ir svarīgi augstāka tirgus integritātes līmeņa nodrošināšanai, būtu jāparedz iespēja dalībvalstīm ieviest prasību, ka emitenti, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, sniedz plašākus iekšējās informācijas turētāju sarakstus, kas ietver visas personas, kurām ir piekļuve iekšējai informācijai. Ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt samērīgu administratīvo slogu MVU, minētajiem plašākajiem sarakstiem tomēr būtu jārada mazāks administratīvais slogs salīdzinājumā ar pilnīgiem iekšējās informācijas turētāju sarakstiem. |
| --- | --- |

(10)

Pašreizējai mazāk stingrajai prasībai attiecībā uz emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. panta 6. punktu sagatavot iekšējās informācijas turētāju sarakstu tikai pēc kompetentās iestādes pieprasījuma, – ir ierobežota praktiska nozīme, jo minētie emitenti joprojām ir pakļauti prasībām attiecībā uz pastāvīgu to personu uzraudzīšanu, kuras notiekošo projektu kontekstā atzīstamas par iekšējās informācijas turētājiem. Tādēļ esošā prasība būtu jāaizstāj ar iespēju emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, uzturēt tikai sarakstu ar personām, kurām, izpildot savus parastos darba pienākumus, ir pastāvīga piekļuve iekšējai informācijai, piemēram direktori, vadības struktūru locekļi vai iekšēji konsultanti. Emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, būtu arī apgrūtinoši nekavējoties atjaunināt iekšējās informācijas turētāju sarakstu veidā, kas norādīts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/347 (7). Tomēr, tā kā dažas dalībvalstis uzskata, ka iekšējās informācijas turētāju saraksti ir svarīgi augstāka tirgus integritātes līmeņa nodrošināšanai, būtu jāparedz iespēja dalībvalstīm ieviest prasību, ka emitenti, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, sniedz plašākus iekšējās informācijas turētāju sarakstus, kas ietver visas personas, kurām ir piekļuve iekšējai informācijai. Ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt samērīgu administratīvo slogu MVU, minētajiem plašākajiem sarakstiem tomēr būtu jārada mazāks administratīvais slogs salīdzinājumā ar pilnīgiem iekšējās informācijas turētāju sarakstiem.

| (11) | Ir būtiski precizēt, ka pienākums izveidot iekšējās informācijas turētāju sarakstus ir gan emitentiem, gan jebkurām personām, kuras rīkojas to vārdā vai to uzdevumā. Lai visā Savienībā novērstu atšķirīgas interpretācijas un prakses, ir jāprecizē jebkuru personu pienākumi attiecībā uz iekšējās informācijas turētāju sarakstu izveidi, kuras rīkojas emitenta vārdā vai uzdevumā. Atbilstīgie Regulas (ES) Nr. 596/2014 noteikumi būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(11)

Ir būtiski precizēt, ka pienākums izveidot iekšējās informācijas turētāju sarakstus ir gan emitentiem, gan jebkurām personām, kuras rīkojas to vārdā vai to uzdevumā. Lai visā Savienībā novērstu atšķirīgas interpretācijas un prakses, ir jāprecizē jebkuru personu pienākumi attiecībā uz iekšējās informācijas turētāju sarakstu izveidi, kuras rīkojas emitenta vārdā vai uzdevumā. Atbilstīgie Regulas (ES) Nr. 596/2014 noteikumi būtu attiecīgi jāgroza.

| (12) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 19. panta 3. punktu emitentiem un emisijas kvotu tirgus dalībniekiem ir jāpublisko informācija par darījumiem, ko veic personas, kuras pilda pārvaldības pienākumus (“PVPP”), un ar viņiem cieši saistītas personas (“CSP”) trīs darba dienu laikā pēc darījuma. Tāds pats termiņš attiecas uz PVPP un CSP saistībā ar viņu pienākumu par saviem darījumiem informēt emitentu vai emisijas kvotu tirgus dalībnieku. Ja PVPP un CSP novēloti informē emitentus vai emisijas kvotu tirgus dalībniekus par saviem darījumiem, minētajiem emitentiem vai emisijas kvotu tirgus dalībniekiem ir tehniski sarežģīti ievērot trīs dienu termiņu, un tas var radīt atbildības problēmas. Tādēļ būtu jāļauj emitentiem un emisijas kvotu tirgus dalībniekiem informāciju par darījumiem izpaust divu darba dienu laikā pēc tam, kad tie saņēmuši PVPP vai CSP paziņojumu par minētajiem darījumiem. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 19. panta 3. punktu emitentiem un emisijas kvotu tirgus dalībniekiem ir jāpublisko informācija par darījumiem, ko veic personas, kuras pilda pārvaldības pienākumus (“PVPP”), un ar viņiem cieši saistītas personas (“CSP”) trīs darba dienu laikā pēc darījuma. Tāds pats termiņš attiecas uz PVPP un CSP saistībā ar viņu pienākumu par saviem darījumiem informēt emitentu vai emisijas kvotu tirgus dalībnieku. Ja PVPP un CSP novēloti informē emitentus vai emisijas kvotu tirgus dalībniekus par saviem darījumiem, minētajiem emitentiem vai emisijas kvotu tirgus dalībniekiem ir tehniski sarežģīti ievērot trīs dienu termiņu, un tas var radīt atbildības problēmas. Tādēļ būtu jāļauj emitentiem un emisijas kvotu tirgus dalībniekiem informāciju par darījumiem izpaust divu darba dienu laikā pēc tam, kad tie saņēmuši PVPP vai CSP paziņojumu par minētajiem darījumiem.

| (13) | Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1129 emitentam, ievērojot zināmus nosacījumus, nav jāpublicē prospekts attiecībā uz vērtspapīriem, kurus piedāvā saistībā ar pārņemšanu, ko īsteno ar apmaiņas piedāvājumu, un vērtspapīriem, kuri piedāvāti, piešķirti vai piešķirami saistībā ar apvienošanos vai sadalīšanu. Tā vietā ir jāpublisko dokuments, kas satur minimālo informāciju, kurā aprakstīts darījums un tā ietekme uz emitentu. Savienības tiesību aktos nav ietverta prasība valsts kompetentajai iestādei pārskatīt vai apstiprināt šādu dokumentu pirms tā publicēšanas, un tā saturs salīdzinājumā ar prospektu ir vienkāršāks. Šāda atbrīvojuma neparedzētas sekas ir tādas, ka dažos gadījumos sarakstā neiekļauts uzņēmums var īstenot sākotnējo atļauju tirgot savas akcijas regulētā tirgū, neizstrādājot prospektu. Tas liedz ieguldītājiem iespēju saņemt prospektā ietverto lietderīgo informāciju, vienlaikus izvairoties no tā, ka valsts kompetentā iestāde pārskata tirgum sniegto informāciju. Tādēļ ir lietderīgi ieviest prasību publicēt prospektu attiecībā uz sarakstā neiekļautu uzņēmumu, kas vēlas saņemt atļauju tirdzniecībai regulētā tirgū pēc apmaiņas piedāvājuma, apvienošanās vai sadalīšanas. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1129 emitentam, ievērojot zināmus nosacījumus, nav jāpublicē prospekts attiecībā uz vērtspapīriem, kurus piedāvā saistībā ar pārņemšanu, ko īsteno ar apmaiņas piedāvājumu, un vērtspapīriem, kuri piedāvāti, piešķirti vai piešķirami saistībā ar apvienošanos vai sadalīšanu. Tā vietā ir jāpublisko dokuments, kas satur minimālo informāciju, kurā aprakstīts darījums un tā ietekme uz emitentu. Savienības tiesību aktos nav ietverta prasība valsts kompetentajai iestādei pārskatīt vai apstiprināt šādu dokumentu pirms tā publicēšanas, un tā saturs salīdzinājumā ar prospektu ir vienkāršāks. Šāda atbrīvojuma neparedzētas sekas ir tādas, ka dažos gadījumos sarakstā neiekļauts uzņēmums var īstenot sākotnējo atļauju tirgot savas akcijas regulētā tirgū, neizstrādājot prospektu. Tas liedz ieguldītājiem iespēju saņemt prospektā ietverto lietderīgo informāciju, vienlaikus izvairoties no tā, ka valsts kompetentā iestāde pārskata tirgum sniegto informāciju. Tādēļ ir lietderīgi ieviest prasību publicēt prospektu attiecībā uz sarakstā neiekļautu uzņēmumu, kas vēlas saņemt atļauju tirdzniecībai regulētā tirgū pēc apmaiņas piedāvājuma, apvienošanās vai sadalīšanas.

| (14) | Regulas (ES) 2017/1129 14. pants pašreiz nepieļauj izmantot vienkāršotu prospektu emitentiem, kuru pašu kapitāla vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū vai MVU izaugsmes tirgū nepārtraukti vismaz pēdējos 18 mēnešus un kuri vēlētos emitēt vērtspapīrus, kas sniedz piekļuvi pašu kapitāla vērtspapīriem, kuri ir atvietojami ar iepriekš emitētiem pašu kapitāla vērtspapīriem. Tādēļ minētās regulas 14. pants būtu jāgroza, lai dotu šādiem emitentiem iespēju izmantot vienkāršoto prospektu. |
| --- | --- |

(14)

Regulas (ES) 2017/1129 14. pants pašreiz nepieļauj izmantot vienkāršotu prospektu emitentiem, kuru pašu kapitāla vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū vai MVU izaugsmes tirgū nepārtraukti vismaz pēdējos 18 mēnešus un kuri vēlētos emitēt vērtspapīrus, kas sniedz piekļuvi pašu kapitāla vērtspapīriem, kuri ir atvietojami ar iepriekš emitētiem pašu kapitāla vērtspapīriem. Tādēļ minētās regulas 14. pants būtu jāgroza, lai dotu šādiem emitentiem iespēju izmantot vienkāršoto prospektu.

| (15) | MVU izaugsmes tirgi nebūtu jāuztver kā pēdējais posms emitentu darbības apjoma paplašināšanā, un tiem būtu jādod sekmīgiem uzņēmumiem iespēja augt un vēlāk pārcelties uz regulētiem tirgiem, lai iegūtu no lielākas likviditātes un plašāka ieguldītāju loka. Lai veicinātu pāreju no MVU izaugsmes tirgus uz regulētu tirgu, augošiem uzņēmumiem vajadzētu būt iespējai izmantot vienkāršoto informācijas atklāšanas režīmu, kas noteikts Regulas (ES) 2017/1129 14. pantā, attiecībā uz atļauju veikt tādu vērtspapīru tirdzniecību regulētā tirgū, kas ir atvietojami ar vērtspapīriem, kuri emitēti iepriekš, ar noteikumu, ka minētie uzņēmumi ir publiski piedāvājuši vērtspapīrus, kurus atļauts tirgot kādā no MVU izaugsmes tirgiem nepārtraukti vismaz divus gadus, un ir pilnībā ievērojuši ziņošanas un informācijas atklāšanas pienākumus visu minēto laiku. Divu gadu laikposmam būtu jādod iespēja emitentiem uzkrāt pietiekamu pieredzi un sniegt tirgum informāciju par to finansiālās darbības rezultātiem un ziņošanas prasību ievērošanu saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES. |
| --- | --- |

(15)

MVU izaugsmes tirgi nebūtu jāuztver kā pēdējais posms emitentu darbības apjoma paplašināšanā, un tiem būtu jādod sekmīgiem uzņēmumiem iespēja augt un vēlāk pārcelties uz regulētiem tirgiem, lai iegūtu no lielākas likviditātes un plašāka ieguldītāju loka. Lai veicinātu pāreju no MVU izaugsmes tirgus uz regulētu tirgu, augošiem uzņēmumiem vajadzētu būt iespējai izmantot vienkāršoto informācijas atklāšanas režīmu, kas noteikts Regulas (ES) 2017/1129 14. pantā, attiecībā uz atļauju veikt tādu vērtspapīru tirdzniecību regulētā tirgū, kas ir atvietojami ar vērtspapīriem, kuri emitēti iepriekš, ar noteikumu, ka minētie uzņēmumi ir publiski piedāvājuši vērtspapīrus, kurus atļauts tirgot kādā no MVU izaugsmes tirgiem nepārtraukti vismaz divus gadus, un ir pilnībā ievērojuši ziņošanas un informācijas atklāšanas pienākumus visu minēto laiku. Divu gadu laikposmam būtu jādod iespēja emitentiem uzkrāt pietiekamu pieredzi un sniegt tirgum informāciju par to finansiālās darbības rezultātiem un ziņošanas prasību ievērošanu saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES.

| (16) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1606/2002 (8) emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, nav noteikta prasība publicēt to finanšu pārskatus saskaņā ar Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Taču, lai izvairītos no pretrunas ar regulēto tirgu standartiem, emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos un kuri vēlētos izmantot Regulas (ES) 2017/1129 14. pantā noteikto vienkāršoto informācijas atklāšanas režīmu attiecībā uz atļauju to vērtspapīru tirdzniecībai regulētā tirgū, savi visjaunākie finanšu pārskati, tajā skaitā salīdzinoša informācija par iepriekšējo gadu, tomēr būtu jāsagatavo saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002, ar noteikumu, ka tiem būtu jāsagatavo konsolidēti pārskati, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES (9) pēc atļaujas saņemšanas savu finanšu instrumentu tirdzniecībai regulētā tirgū. Ja minētās Direktīvas piemērošana nepieprasa emitentiem sagatavot šādus pārskatus, tiem būtu jāievēro tās dalībvalsts tiesību akti, kurā tie ir inkorporēti. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1606/2002 (8) emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos, nav noteikta prasība publicēt to finanšu pārskatus saskaņā ar Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Taču, lai izvairītos no pretrunas ar regulēto tirgu standartiem, emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgos un kuri vēlētos izmantot Regulas (ES) 2017/1129 14. pantā noteikto vienkāršoto informācijas atklāšanas režīmu attiecībā uz atļauju to vērtspapīru tirdzniecībai regulētā tirgū, savi visjaunākie finanšu pārskati, tajā skaitā salīdzinoša informācija par iepriekšējo gadu, tomēr būtu jāsagatavo saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002, ar noteikumu, ka tiem būtu jāsagatavo konsolidēti pārskati, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES (9) pēc atļaujas saņemšanas savu finanšu instrumentu tirdzniecībai regulētā tirgū. Ja minētās Direktīvas piemērošana nepieprasa emitentiem sagatavot šādus pārskatus, tiem būtu jāievēro tās dalībvalsts tiesību akti, kurā tie ir inkorporēti.

| (17) | Šīs regulas mērķis atbilst ES izaugsmes prospekta mērķiem, kā izklāstīts Regulas (ES) 2017/1129 15. pantā. ES izaugsmes prospekts ir īss, un tādēļ tā izstrāde ir ekonomiska, samazinot MVU izmaksas. MVU vajadzētu būt iespējai izvēlēties izmantot ES izaugsmes prospektu. Pašreizējā MVU definīcija Regulā (ES) 2017/1129 var būt pārāk ierobežojoša, jo īpaši attiecībā uz tiem emitentiem, kuri lūdz atļauju veikt tirdzniecību kādā no MVU izaugsmes tirgiem un kuri parasti ir lielāki par tradicionālajiem MVU. Tā rezultātā attiecībā uz publiskiem piedāvājumiem, kam uzreiz seko sākotnēja atļauja veikt tirdzniecību MVU izaugsmes tirgū, mazāki emitenti nevarētu izmantot ES izaugsmes prospektu pat tad, ja to tirgus kapitalizācija pēc to sākotnējās atļaujas veikt tirdzniecību saņemšanas būtu mazāka par 200 000 000 EUR. Tādēļ Regula (ES) 2017/1129 būtu jāgroza, lai dotu iespēju izstrādāt ES izaugsmes prospektu emitentiem, kuri vēlas sākotnēju publisku piedāvājumu ar orientējošu tirgus kapitalizāciju, kas mazāka par 200 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(17)

Šīs regulas mērķis atbilst ES izaugsmes prospekta mērķiem, kā izklāstīts Regulas (ES) 2017/1129 15. pantā. ES izaugsmes prospekts ir īss, un tādēļ tā izstrāde ir ekonomiska, samazinot MVU izmaksas. MVU vajadzētu būt iespējai izvēlēties izmantot ES izaugsmes prospektu. Pašreizējā MVU definīcija Regulā (ES) 2017/1129 var būt pārāk ierobežojoša, jo īpaši attiecībā uz tiem emitentiem, kuri lūdz atļauju veikt tirdzniecību kādā no MVU izaugsmes tirgiem un kuri parasti ir lielāki par tradicionālajiem MVU. Tā rezultātā attiecībā uz publiskiem piedāvājumiem, kam uzreiz seko sākotnēja atļauja veikt tirdzniecību MVU izaugsmes tirgū, mazāki emitenti nevarētu izmantot ES izaugsmes prospektu pat tad, ja to tirgus kapitalizācija pēc to sākotnējās atļaujas veikt tirdzniecību saņemšanas būtu mazāka par 200 000 000 EUR. Tādēļ Regula (ES) 2017/1129 būtu jāgroza, lai dotu iespēju izstrādāt ES izaugsmes prospektu emitentiem, kuri vēlas sākotnēju publisku piedāvājumu ar orientējošu tirgus kapitalizāciju, kas mazāka par 200 000 000 EUR.

| (18) | Ņemot vērā MVU nozīmi Savienības ekonomikas darbībā, īpaša uzmanība būtu jāpievērš Savienības tiesību aktu par finanšu pakalpojumiem ietekmei uz MVU finansēšanu. Minētajā sakarā Komisijai, kad tā sāk to tiesību aktu pārskatīšanu, kas skar biržas sarakstos iekļauto un neiekļauto MVU finansēšanu, būtu jāizanalizē regulatīvie un administratīvie šķēršļi, tostarp attiecībā uz pētniecību, kas ierobežo vai kavē ieguldījumus MVU. To darot, Komisijai būtu jāizvērtē kapitāla plūsmu uz MVU attīstība un jācenšas radīt labvēlīga regulatīvā vide, lai veicinātu MVU finansēšanu. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā MVU nozīmi Savienības ekonomikas darbībā, īpaša uzmanība būtu jāpievērš Savienības tiesību aktu par finanšu pakalpojumiem ietekmei uz MVU finansēšanu. Minētajā sakarā Komisijai, kad tā sāk to tiesību aktu pārskatīšanu, kas skar biržas sarakstos iekļauto un neiekļauto MVU finansēšanu, būtu jāizanalizē regulatīvie un administratīvie šķēršļi, tostarp attiecībā uz pētniecību, kas ierobežo vai kavē ieguldījumus MVU. To darot, Komisijai būtu jāizvērtē kapitāla plūsmu uz MVU attīstība un jācenšas radīt labvēlīga regulatīvā vide, lai veicinātu MVU finansēšanu.

| (19) | Tādēļ Direktīva 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 596/2014 un (ES) 2017/1129 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(19)

Tādēļ Direktīva 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 596/2014 un (ES) 2017/1129 būtu attiecīgi jāgroza.

| (20) | Šī regula būtu jāsāk piemērot no 2019. gada 31. decembra. Tomēr 1. pantu būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(20)

Šī regula būtu jāsāk piemērot no 2019. gada 31. decembra. Tomēr 1. pantu būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 596/2014

Regulu (ES) Nr. 596/2014 groza šādi:

| 1) | regulas 11. pantā iekļauj šādu punktu:

  “1.a   Ja vērtspapīru piedāvājums ir adresēts vienīgi kvalificētiem ieguldītājiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1129 (*1) 2. panta e) punktā, informācijas sniegšana šiem kvalificētajiem ieguldītājiem nolūkā apspriest līguma noteikumus to dalībai obligāciju emisijā, ko veic emitents, kura finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai tirdzniecības vietā, vai jebkura persona, kura rīkojas tā vārdā vai tā uzdevumā, nav uzskatāma par tirgus izzināšanu. Šāda sniegšana ir uzskatāma par veiktu, izpildot parastos personas darba, profesionālos vai dienesta pienākumus, kā paredzēts šīs regulas 10. panta 1. punktā, un tādēļ tā nav nelikumīga iekšējās informācijas izpaušana. Minētais emitents vai jebkura persona, kura rīkojas tā vārdā vai tā uzdevumā, nodrošina, lai kvalificētie ieguldītāji, kuri saņem šo informāciju, apzinās tiesību aktos paredzētos pienākumus un tos rakstiski apliecina, kā arī apzinās sankcijas, kas piemērojamas par iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā un nelikumīgu iekšējās informācijas izpaušanu.


  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1129 (2017. gada 14. jūnijs) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ Direktīvu 2003/71/EK (OV L 168, 30.6.2017., 12. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

regulas 11. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a   Ja vērtspapīru piedāvājums ir adresēts vienīgi kvalificētiem ieguldītājiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1129 (*1) 2. panta e) punktā, informācijas sniegšana šiem kvalificētajiem ieguldītājiem nolūkā apspriest līguma noteikumus to dalībai obligāciju emisijā, ko veic emitents, kura finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai tirdzniecības vietā, vai jebkura persona, kura rīkojas tā vārdā vai tā uzdevumā, nav uzskatāma par tirgus izzināšanu. Šāda sniegšana ir uzskatāma par veiktu, izpildot parastos personas darba, profesionālos vai dienesta pienākumus, kā paredzēts šīs regulas 10. panta 1. punktā, un tādēļ tā nav nelikumīga iekšējās informācijas izpaušana. Minētais emitents vai jebkura persona, kura rīkojas tā vārdā vai tā uzdevumā, nodrošina, lai kvalificētie ieguldītāji, kuri saņem šo informāciju, apzinās tiesību aktos paredzētos pienākumus un tos rakstiski apliecina, kā arī apzinās sankcijas, kas piemērojamas par iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā un nelikumīgu iekšējās informācijas izpaušanu.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1129 (2017. gada 14. jūnijs) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ Direktīvu 2003/71/EK (OV L 168, 30.6.2017., 12. lpp.).”;"

*1

| 2) | regulas 13. pantā pievieno šādus punktus:

  “12.   Neskarot pieņemto tirgus praksi, kas noteikta saskaņā ar šā panta 1.–11. punktu, emitents, kura finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, var noslēgt likviditātes līgumu attiecībā uz savām akcijām, ja ir ievēroti visi turpmāk minētie nosacījumi:


  a) | likviditātes līguma noteikumi atbilst kritērijiem, kas izklāstīti šā panta 2. punktā un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/908 (*2); |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 13. pantā pievieno šādus punktus:

“12.   Neskarot pieņemto tirgus praksi, kas noteikta saskaņā ar šā panta 1.–11. punktu, emitents, kura finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, var noslēgt likviditātes līgumu attiecībā uz savām akcijām, ja ir ievēroti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

likviditātes līguma noteikumi atbilst kritērijiem, kas izklāstīti šā panta 2. punktā un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/908 (*2);

| b) | likviditātes līgums ir izstrādāts saskaņā ar šā panta 13. punktā minēto Savienības veidni; |
| --- | --- |

b)

likviditātes līgums ir izstrādāts saskaņā ar šā panta 13. punktā minēto Savienības veidni;

| c) | likviditātes devējs saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES ir saņēmis kompetentās iestādes attiecīgu atļauju un ir reģistrēts kā tirgus dalībnieks ar tirgus operatoru vai ieguldījumu brokeru sabiedrību, kas uztur MVU izaugsmes tirgu; |
| --- | --- |

c)

likviditātes devējs saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES ir saņēmis kompetentās iestādes attiecīgu atļauju un ir reģistrēts kā tirgus dalībnieks ar tirgus operatoru vai ieguldījumu brokeru sabiedrību, kas uztur MVU izaugsmes tirgu;

| d) | tirgus operators vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas uztur MVU izaugsmes tirgu, rakstiski apliecina emitentam, ka ir saņēmusi likviditātes līguma kopiju un piekrīt minētā līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

d)

tirgus operators vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas uztur MVU izaugsmes tirgu, rakstiski apliecina emitentam, ka ir saņēmusi likviditātes līguma kopiju un piekrīt minētā līguma noteikumiem.

Šā punkta pirmajā daļā minētajam emitentam jebkurā laikā jāspēj uzskatāmi pierādīt, ka nosacījumi, saskaņā ar kuriem līgums noslēgts, tiek pastāvīgi izpildīti. Minētais emitents un tirgus operators vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas uztur MVU izaugsmes tirgu, attiecīgajām kompetentajām iestādēm pēc to pieprasījuma iesniedz likviditātes līguma kopiju.

13.   EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai sastādītu līguma veidni, kas jāizmanto likviditātes līguma noslēgšanai saskaņā ar 12. punktu, lai nodrošinātu atbilstību 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem, tostarp attiecībā uz pārredzamību tirgū un likviditātes nodrošināšanas izpildi.

EVTI iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai līdz 2020. gada 1. septembrim.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantā noteikto procedūru pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus.

(*2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/908 (2016. gada 26. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pieņemtās tirgus prakses noteikšanas kritērijiem, procedūru un prasībām un par tās saglabāšanas, izbeigšanas un pieņemamības nosacījumu grozīšanas prasībām (OV L 153, 10.6.2016., 3. lpp.).”;"

*2

| 3) | regulas 17. panta 4. punktā pievieno šādu daļu:

  “Atkāpjoties no šā punkta trešās daļas, emitents, kura finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai tikai MVU izaugsmes tirgū, sniedz rakstisku paskaidrojumu saskaņā ar 3. punktu precizētajai kompetentajai iestādei vienīgi pēc pieprasījuma. Kamēr vien emitents var pamatot savu lēmumu par atlikšanu, emitentam nav pienākuma glabāt ierakstu par šo paskaidrojumu.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 17. panta 4. punktā pievieno šādu daļu:

“Atkāpjoties no šā punkta trešās daļas, emitents, kura finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai tikai MVU izaugsmes tirgū, sniedz rakstisku paskaidrojumu saskaņā ar 3. punktu precizētajai kompetentajai iestādei vienīgi pēc pieprasījuma. Kamēr vien emitents var pamatot savu lēmumu par atlikšanu, emitentam nav pienākuma glabāt ierakstu par šo paskaidrojumu.”;

| 4) | regulas 18. pantu groza šādi:


  a) | panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Emitenti un jebkura persona, kura rīkojas to vārdā vai to uzdevumā, katra:


  a) | sagatavo visu personu sarakstu, kurām ir piekļuve iekšējai informācijai un kuras pie viņiem strādā saskaņā ar darba līgumu vai citādi veic uzdevumus, kuru dēļ viņiem ir pieejama iekšējā informācija, piemēram, konsultanti, grāmatveži vai kredītreitinga aģentūras (iekšējās informācijas turētāju saraksts); |
| --- | --- | --- | --- |

4)

regulas 18. pantu groza šādi:

a)

panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Emitenti un jebkura persona, kura rīkojas to vārdā vai to uzdevumā, katra:

a)

sagatavo visu personu sarakstu, kurām ir piekļuve iekšējai informācijai un kuras pie viņiem strādā saskaņā ar darba līgumu vai citādi veic uzdevumus, kuru dēļ viņiem ir pieejama iekšējā informācija, piemēram, konsultanti, grāmatveži vai kredītreitinga aģentūras (iekšējās informācijas turētāju saraksts);

| b) | nekavējoties atjaunina iekšējās informācijas turētāju sarakstu saskaņā ar 4. punktu; un |
| --- | --- |

b)

nekavējoties atjaunina iekšējās informācijas turētāju sarakstu saskaņā ar 4. punktu; un

| c) | pēc kompetentās iestādes pieprasījuma iespējami drīz iesniedz tai iekšējās informācijas turētāju sarakstu. |
| --- | --- |

c)

pēc kompetentās iestādes pieprasījuma iespējami drīz iesniedz tai iekšējās informācijas turētāju sarakstu.

2.   Emitenti un jebkura persona, kura rīkojas to vārdā vai to uzdevumā, dara visu saprātīgi iespējamo, lai nodrošinātu, ka iekšējās informācijas turētāju sarakstā iekļautās personas rakstiski apstiprina savus tiesību aktos paredzētos pienākumus un apzinās sankcijas, kas ir piemērojamas par iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā un iekšējās informācijas nelikumīgu izpaušanu.

Ja emitents prasa kādai citai personai sagatavot un atjaunināt emitenta iekšējās informācijas turētāju sarakstu, emitents ir pilnībā atbildīgs par šā panta ievērošanu. Emitents vienmēr saglabā piekļuves tiesības iekšējās informācijas turētāju sarakstam, kuru sagatavo cita persona.

| b) | panta 4., 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

  “4.   Emitenti un jebkura persona, kura rīkojas to vārdā vai to uzdevumā, katra nekavējoties atjaunina savu iekšējās informācijas turētāju sarakstu, norādot atjaunināšanas datumu, šādos gadījumos:


  a) | ja mainās iemesls, kura dēļ persona iekļauta iekšējās informācijas turētāju sarakstā; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 4., 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

“4.   Emitenti un jebkura persona, kura rīkojas to vārdā vai to uzdevumā, katra nekavējoties atjaunina savu iekšējās informācijas turētāju sarakstu, norādot atjaunināšanas datumu, šādos gadījumos:

a)

ja mainās iemesls, kura dēļ persona iekļauta iekšējās informācijas turētāju sarakstā;

| b) | ja ir jauna persona, kurai ir piekļuve iekšējai informācijai un kura tāpēc jāiekļauj iekšējās informācijas turētāju sarakstā; un |
| --- | --- |

b)

ja ir jauna persona, kurai ir piekļuve iekšējai informācijai un kura tāpēc jāiekļauj iekšējās informācijas turētāju sarakstā; un

| c) | ja personai vairs nav piekļuves iekšējai informācijai. |
| --- | --- |

c)

ja personai vairs nav piekļuves iekšējai informācijai.

Katru reizi sarakstu atjauninot, norāda datumu un laiku izmaiņām, kuru dēļ veikta atjaunināšana.

5.   Emitenti un jebkura persona, kura rīkojas to vārdā vai to uzdevumā, glabā savu iekšējās informācijas turētāju sarakstu vismaz piecus gadus pēc tā sagatavošanas vai atjaunināšanas.

6.   Emitenti, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, ir tiesīgi iekļaut savos iekšējās informācijas turētāju sarakstos vienīgi tās personas, kurām savu pie emitenta veikto funkciju vai ieņemamā amata dēļ ir pastāvīga pieeja iekšējai informācijai.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, un gadījumos, kad to attaisno konkrētas bažas par valsts tirgus integritāti, dalībvalstis var emitentiem, kuru finanšu instrumenti ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, prasīt, lai tie iekļautu savos iekšējās informācijas turētāju sarakstos visas 1. punkta a) apakšpunktā minētās personas. Šajos sarakstos ir ietverta informācija, kas ir sniegta EVTI noteiktajā formātā, ievērojot šā punkta ceturto daļu.

Šī punkta pirmajā un otrajā daļā minētos iekšējās informācijas turētāju sarakstus iesniedz kompetentajai iestādei iespējami drīz, pēc tās pieprasījuma.

EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai noteiktu iekšējās informācijas turētāju sarakstu precīzu formātu, kā minēts šā punkta otrajā daļā. Iekšējās informācijas turētāju sarakstu formāts ir samērīgs un samazina administratīvo slogu salīdzinājumā ar 9. punktā minēto iekšējās informācijas turētāju sarakstu formātu.

EVTI iesniedz minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2020. gada 1. septembrim.

Komisijai piešķir pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu pieņemt šī punkta ceturtajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.”;

| 5) | regulas 19. panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “3.   Emitents vai emisijas kvotu tirgus dalībnieks divu darbdienu laikā pēc 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas publisko šajā paziņojumā minēto informāciju.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 19. panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“3.   Emitents vai emisijas kvotu tirgus dalībnieks divu darbdienu laikā pēc 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas publisko šajā paziņojumā minēto informāciju.”;

| 6) | regulas 35. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Pilnvaras pieņemt 6. panta 5. un 6. punktā, 12. panta 5. punktā, 17. panta 2. punkta trešajā daļā, 17. panta 3. punktā, 19. panta 13. un 14. punktā un 38. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2019. gada 31. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu, vēlākais, trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.” |
| --- | --- |

6)

regulas 35. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Pilnvaras pieņemt 6. panta 5. un 6. punktā, 12. panta 5. punktā, 17. panta 2. punkta trešajā daļā, 17. panta 3. punktā, 19. panta 13. un 14. punktā un 38. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2019. gada 31. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu, vēlākais, trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.”

2. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2017/1129

Regulu (ES) 2017/1129 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantā iekļauj šādus punktus:

  “6.a   Atbrīvojumus, kas izklāstīti 4. punkta f) apakšpunktā un 5. punkta e) apakšpunktā, piemēro tikai pašu kapitāla vērtspapīriem un tikai šādos gadījumos:


  a) | piedāvātos pašu kapitāla vērtspapīrus var aizvietot ar esošiem vērtspapīriem, kurus jau ir atļauts tirgot regulētā tirgū pirms pārņemšanas un ar to saistītā darījuma, un pārņemšana netiek uzskatīta par apvērstas iegādes darījumu 3. starptautiskā finanšu pārskata standarta (SFPS) B19. punkta (“Uzņēmējdarbības apvienošana”), pieņemts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (*3), izpratnē; vai |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 1. pantā iekļauj šādus punktus:

“6.a   Atbrīvojumus, kas izklāstīti 4. punkta f) apakšpunktā un 5. punkta e) apakšpunktā, piemēro tikai pašu kapitāla vērtspapīriem un tikai šādos gadījumos:

a)

piedāvātos pašu kapitāla vērtspapīrus var aizvietot ar esošiem vērtspapīriem, kurus jau ir atļauts tirgot regulētā tirgū pirms pārņemšanas un ar to saistītā darījuma, un pārņemšana netiek uzskatīta par apvērstas iegādes darījumu 3. starptautiskā finanšu pārskata standarta (SFPS) B19. punkta (“Uzņēmējdarbības apvienošana”), pieņemts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (*3), izpratnē; vai

| b) | uzraudzības iestāde, kuras kompetencē attiecīgā gadījumā ir pārskatīt piedāvājuma dokumentu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/25/EK (*4), ir izdevusi iepriekšēju apstiprinājumu dokumentam, kas ir minēts šā panta 4. punkta f) apakšpunktā vai 5. punkta e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

uzraudzības iestāde, kuras kompetencē attiecīgā gadījumā ir pārskatīt piedāvājuma dokumentu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/25/EK (*4), ir izdevusi iepriekšēju apstiprinājumu dokumentam, kas ir minēts šā panta 4. punkta f) apakšpunktā vai 5. punkta e) apakšpunktā.

6.b   Atbrīvojumus, kas izklāstīti 4. punkta g) apakšpunktā un 5. punkta f) apakšpunktā, piemēro tikai pašu kapitāla vērtspapīriem, attiecībā uz kuriem darījums nav uzskatāms par apvērstās iegādes darījumu SFPS B19. daļas (Uzņēmējdarbības apvienošana) izpratnē, un tikai šādos gadījumos:

| a) | iegūstošajai juridiskajai personai pašu kapitāla vērtspapīrus jau pirms darījuma ir atļauts tirgot regulētā tirgū; vai |
| --- | --- |

a)

iegūstošajai juridiskajai personai pašu kapitāla vērtspapīrus jau pirms darījuma ir atļauts tirgot regulētā tirgū; vai

| b) | vienību, kuras ir pakļautas dalīšanai, pašu kapitāla vērtspapīrus jau pirms darījuma ir atļauts tirgot regulētā tirgū. |
| --- | --- |

b)

vienību, kuras ir pakļautas dalīšanai, pašu kapitāla vērtspapīrus jau pirms darījuma ir atļauts tirgot regulētā tirgū.

(*3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1126/2008 (2008. gada 3. novembris), ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.)."

*3

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/25/EK (2004. gada 21. aprīlis) par pārņemšanas piedāvājumiem (OV L 142, 30.4.2004., 12. lpp.).”;"

*4

| 2) | regulas 14. pantu groza šādi:


  a) | panta 1. punkta pirmo daļu groza šādi:


  i) | pirmās daļas b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:


  “b) | neskarot 1. panta 5. punktu, emitenti, kuru pašu kapitāla vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū vai MVU izaugsmes tirgū nepārtraukti vismaz pēdējos 18 mēnešus un kuri emitē vērtspapīrus, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, vai vērtspapīrus, kas nodrošina piekļuvi pašu kapitāla vērtspapīriem, kurus var aizvietot ar pastāvošiem emitenta pašu kapitāla vērtspapīriem, ko jau ir atļauts tirgot;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

regulas 14. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmo daļu groza šādi:

i)

pirmās daļas b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

neskarot 1. panta 5. punktu, emitenti, kuru pašu kapitāla vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū vai MVU izaugsmes tirgū nepārtraukti vismaz pēdējos 18 mēnešus un kuri emitē vērtspapīrus, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, vai vērtspapīrus, kas nodrošina piekļuvi pašu kapitāla vērtspapīriem, kurus var aizvietot ar pastāvošiem emitenta pašu kapitāla vērtspapīriem, ko jau ir atļauts tirgot;”;

| ii) | pievieno šādu apakšpunktu:


  “d) | emitenti, kuru vērtspapīri ir publiski piedāvāti un kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot kādā MVU izaugsmes tirgū nepārtraukti vismaz divus gadus, un kuri ir pilnībā ievērojuši ziņošanas un informācijas atklāšanas pienākumus visā laikā, kurā tiem ir bijis atļauts tirgot, un kuri vēlas iegūt atļauju regulētā tirgū tirgot vērtspapīrus, kas ir atvietojami ar pastāvošajiem vērtspapīriem, kuri emitēti iepriekš.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādu apakšpunktu:

“d)

emitenti, kuru vērtspapīri ir publiski piedāvāti un kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot kādā MVU izaugsmes tirgū nepārtraukti vismaz divus gadus, un kuri ir pilnībā ievērojuši ziņošanas un informācijas atklāšanas pienākumus visā laikā, kurā tiem ir bijis atļauts tirgot, un kuri vēlas iegūt atļauju regulētā tirgū tirgot vērtspapīrus, kas ir atvietojami ar pastāvošajiem vērtspapīriem, kuri emitēti iepriekš.”;

| b) | 2. punktu groza šādi:


  i) | otrajā daļā pievieno šādu teikumu:

  “Šā panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā minētajiem emitentiem, no kuriem tiek prasīts sagatavot konsolidētus pārskatus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES (*5) pēc tam, kad to vērtspapīri būs atļauti tirdzniecībai regulētā tirgū, apkopo visjaunāko finanšu informāciju saskaņā ar šā panta 3. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, kurā ir salīdzinoša informācija par iepriekšējo gadu, kas iekļauta vienkāršotā prospektā, saskaņā ar Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1606/2002 (*6).

  (*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.)."


  (*6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- | --- |

b)

2. punktu groza šādi:

i)

otrajā daļā pievieno šādu teikumu:

“Šā panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā minētajiem emitentiem, no kuriem tiek prasīts sagatavot konsolidētus pārskatus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES (*5) pēc tam, kad to vērtspapīri būs atļauti tirdzniecībai regulētā tirgū, apkopo visjaunāko finanšu informāciju saskaņā ar šā panta 3. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, kurā ir salīdzinoša informācija par iepriekšējo gadu, kas iekļauta vienkāršotā prospektā, saskaņā ar Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1606/2002 (*6).

*5

*6

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.)."

*5

(*6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.).”;"

*6

| ii) | pievieno šādas daļas:

  “Šā panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā minētie emitenti, kuriem netiek prasīts sagatavot konsolidētus pārskatus saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES pēc tam, kad to vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, norāda visjaunāko finanšu informāciju saskaņā ar šā panta 3. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, kuros ir salīdzinoša informācija par iepriekšējo gadu, kas iekļauta vienkāršotā prospektā, saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā emitents ir inkorporēts.
  Trešo valstu emitenti, kuru vērtspapīri ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, norāda visjaunāko finanšu informāciju saskaņā ar šā panta 3. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, kurā ir salīdzinoša informācija par iepriekšējo gadu, kas iekļauta vienkāršotā prospektā, saskaņā ar to valsts grāmatvedības standartiem, ar noteikumu, ka minētie standarti ir līdzvērtīgi Regulai (EK) Nr. 1606/2002. Ja minētie valsts grāmatvedības standarti nav līdzvērtīgi Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, finanšu informācija tiek koriģēta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002.”; |
| --- | --- |

ii)

pievieno šādas daļas:

“Šā panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā minētie emitenti, kuriem netiek prasīts sagatavot konsolidētus pārskatus saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES pēc tam, kad to vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, norāda visjaunāko finanšu informāciju saskaņā ar šā panta 3. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, kuros ir salīdzinoša informācija par iepriekšējo gadu, kas iekļauta vienkāršotā prospektā, saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā emitents ir inkorporēts.

Trešo valstu emitenti, kuru vērtspapīri ir atļauti tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, norāda visjaunāko finanšu informāciju saskaņā ar šā panta 3. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, kurā ir salīdzinoša informācija par iepriekšējo gadu, kas iekļauta vienkāršotā prospektā, saskaņā ar to valsts grāmatvedības standartiem, ar noteikumu, ka minētie standarti ir līdzvērtīgi Regulai (EK) Nr. 1606/2002. Ja minētie valsts grāmatvedības standarti nav līdzvērtīgi Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, finanšu informācija tiek koriģēta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002.”;

| c) | panta 3. punkta otrās daļas e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:


  “e) | attiecībā uz pašu kapitāla vērtspapīriem, tostarp vērtspapīriem, kas sniedz piekļuvi pašu kapitāla vērtspapīriem, – apgrozāmā kapitāla pārskatu, kapitalizācijas un parādsaistību pārskatu, informācijas atklāšanu par attiecīgiem interešu konfliktiem un saistīto pušu darījumiem, lielākajiem akcionāriem un attiecīgā gadījumā pro forma finanšu informāciju.”; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 3. punkta otrās daļas e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

attiecībā uz pašu kapitāla vērtspapīriem, tostarp vērtspapīriem, kas sniedz piekļuvi pašu kapitāla vērtspapīriem, – apgrozāmā kapitāla pārskatu, kapitalizācijas un parādsaistību pārskatu, informācijas atklāšanu par attiecīgiem interešu konfliktiem un saistīto pušu darījumiem, lielākajiem akcionāriem un attiecīgā gadījumā pro forma finanšu informāciju.”;

pro forma

| 3) | regulas 15. panta 1. punkta pirmajā daļā iekļauj šādu apakšpunktu:


  “ca) | emitenti, kas nav MVU un kas publiski piedāvā akcijas un vienlaikus lūdz atļauju veikt šo akciju tirdzniecību MVU izaugsmes tirgū, ar noteikumu, ka šādiem emitentiem nav akciju, kuras jau ir atļautas tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, un abu turpmāk minēto elementu kopējā vērtība ir mazāka par 200 000 000 EUR:


  i) | galīgā piedāvājuma cena vai maksimālā cena 17. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minētajā gadījumā; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

regulas 15. panta 1. punkta pirmajā daļā iekļauj šādu apakšpunktu:

“ca)

emitenti, kas nav MVU un kas publiski piedāvā akcijas un vienlaikus lūdz atļauju veikt šo akciju tirdzniecību MVU izaugsmes tirgū, ar noteikumu, ka šādiem emitentiem nav akciju, kuras jau ir atļautas tirdzniecībai MVU izaugsmes tirgū, un abu turpmāk minēto elementu kopējā vērtība ir mazāka par 200 000 000 EUR:

i)

galīgā piedāvājuma cena vai maksimālā cena 17. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minētajā gadījumā;

| ii) | kopējais apgrozībā esošo akciju skaits uzreiz pēc akciju publiskā piedāvājuma, ko aprēķina vai nu atbilstoši publiski piedāvāto akciju daudzumam vai 17. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minētajā gadījumā atbilstoši maksimālajam publiski piedāvāto akciju daudzumam.”; |
| --- | --- |

ii)

kopējais apgrozībā esošo akciju skaits uzreiz pēc akciju publiskā piedāvājuma, ko aprēķina vai nu atbilstoši publiski piedāvāto akciju daudzumam vai 17. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minētajā gadījumā atbilstoši maksimālajam publiski piedāvāto akciju daudzumam.”;

| 4) | regulas V pielikumā II punktu aizstāj ar šādu:


  “II. | Kapitalizācijas un parādsaistību pārskats (tikai pašu kapitāla vērtspapīriem, ko emitējuši uzņēmumi ar tirgus kapitalizāciju virs 200 000 000 EUR) un apgrozāmā kapitāla pārskats (tikai pašu kapitāla vērtspapīriem).
  Mērķis ir sniegt informāciju par emitenta kapitalizāciju un parādsaistībām un informāciju par to, vai apgrozāmais kapitāls ir pietiekams, lai apmierinātu emitenta pašreizējās vajadzības vai, pretējā gadījumā, kā emitents paredz nodrošināt nepieciešamo papildu apgrozāmo kapitālu.” |
| --- | --- | --- |

4)

regulas V pielikumā II punktu aizstāj ar šādu:

“II.

Kapitalizācijas un parādsaistību pārskats (tikai pašu kapitāla vērtspapīriem, ko emitējuši uzņēmumi ar tirgus kapitalizāciju virs 200 000 000 EUR) un apgrozāmā kapitāla pārskats (tikai pašu kapitāla vērtspapīriem).

Mērķis ir sniegt informāciju par emitenta kapitalizāciju un parādsaistībām un informāciju par to, vai apgrozāmais kapitāls ir pietiekams, lai apmierinātu emitenta pašreizējās vajadzības vai, pretējā gadījumā, kā emitents paredz nodrošināt nepieciešamo papildu apgrozāmo kapitālu.”

3. pants

Grozījumi Direktīvā 2014/65/ES

Direktīvas 2014/65/ES 33. pantam pievieno šādu punktu:

“9.   Komisija līdz 2020. gada 1. jūlijam izveido ieinteresēto personu ekspertu grupu, lai tā uzraudzītu MVU izaugsmes tirgu darbību un sekmes. Līdz 2021. gada 1. jūlijam ieinteresēto personu ekspertu grupa publicē ziņojumu par tās izdarītajiem secinājumiem.”

4. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2019. gada 31. decembra. Tomēr 1. pantu piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2019. gada 27. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

T. Padomes vārdā –

Priekšsēdētāja

TUPPURAINEN

---

(1)  
  OV C 440, 6.12.2018., 79. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 18. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 8. novembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1129 (2017. gada 14. jūnijs) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ Direktīvu 2003/71/EK (OV L 168, 30.6.2017., 12. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

6

(7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/347 (2016. gada 10. marts), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz precīzu formātu iekšējās informācijas turētāju sarakstu sastādīšanai un to atjaunināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 65, 11.3.2016., 49. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

9

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 11.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 320/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 320/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2116

(2019. gada 28. novembris),

kas nosaka mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/1979

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regulu (ES) Nr. 531/2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (1) un jo īpaši tās 6.e panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 no 2017. gada 15. jūnija iekšzemes pakalpojumu sniedzēji godīgas izmantošanas politikas noteiktajās robežās nevienā dalībvalstī viesabonentiem pie iekšzemes mazumcenas nepiemēro papildmaksu par regulēto viesabonēšanas zvanu saņemšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 no 2017. gada 15. jūnija iekšzemes pakalpojumu sniedzēji godīgas izmantošanas politikas noteiktajās robežās nevienā dalībvalstī viesabonentiem pie iekšzemes mazumcenas nepiemēro papildmaksu par regulēto viesabonēšanas zvanu saņemšanu.

| (2) | Regulētu viesabonēšanas zvanu saņemšanai piemērojamo papildmaksu Regula (ES) Nr. 531/2012 ierobežo līdz mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējai svērtajai vērtībai. |
| --- | --- |

(2)

Regulētu viesabonēšanas zvanu saņemšanai piemērojamo papildmaksu Regula (ES) Nr. 531/2012 ierobežo līdz mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējai svērtajai vērtībai.

| (3) | 2019. gadā piemērojamo mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1979 (2) noteica pēc 2018. gada 1. jūlija datu vērtībām. |
| --- | --- |

(3)

2019. gadā piemērojamo mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1979 (2) noteica pēc 2018. gada 1. jūlija datu vērtībām.

| (4) | Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde Komisijai ir iesniegusi atjauninātu informāciju, kas ievākta no dalībvalstu valsts regulatīvajām iestādēm: mobilā savienojuma pabeigšanas maksimālās likmes, ko tās katrā valsts tirgū piemērojušas vairumtirdzniecības balss izsaukuma savienojuma pabeigšanai atsevišķos mobilo sakaru tīklos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (3) 7. un 16. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/19/EK (4) 13. pantu, un abonentu kopskaitu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde Komisijai ir iesniegusi atjauninātu informāciju, kas ievākta no dalībvalstu valsts regulatīvajām iestādēm: mobilā savienojuma pabeigšanas maksimālās likmes, ko tās katrā valsts tirgū piemērojušas vairumtirdzniecības balss izsaukuma savienojuma pabeigšanai atsevišķos mobilo sakaru tīklos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (3) 7. un 16. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/19/EK (4) 13. pantu, un abonentu kopskaitu dalībvalstīs.

| (5) | Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību Komisija pēc 2019. gada 1. jūlija datu vērtībām ir aprēķinājusi, konkrētā dalībvalstī atļauto mobilā savienojuma pabeigšanas maksimālo likmi reizinot ar abonentu kopskaitu minētajā dalībvalstī, tad saskaitot visās dalībvalstīs iegūtos reizinājumus un iegūto kopsummu dalot ar abonentu kopskaitu visās dalībvalstīs. Dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, attiecīgais valūtas kurss ir 2019. gada otrā ceturkšņa vidējais kurss, kas iegūts no Eiropas Centrālās bankas datubāzes. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību Komisija pēc 2019. gada 1. jūlija datu vērtībām ir aprēķinājusi, konkrētā dalībvalstī atļauto mobilā savienojuma pabeigšanas maksimālo likmi reizinot ar abonentu kopskaitu minētajā dalībvalstī, tad saskaitot visās dalībvalstīs iegūtos reizinājumus un iegūto kopsummu dalot ar abonentu kopskaitu visās dalībvalstīs. Dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, attiecīgais valūtas kurss ir 2019. gada otrā ceturkšņa vidējais kurss, kas iegūts no Eiropas Centrālās bankas datubāzes.

| (6) | Tāpēc Īstenošanas regulā (ES) 2018/1979 noteiktā mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība ir jāatjaunina. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Īstenošanas regulā (ES) 2018/1979 noteiktā mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība ir jāatjaunina.

| (7) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2018/1979 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2018/1979 būtu jāatceļ.

| (8) | Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība Komisijai ir jāpārskata katru gadu tā, kā nosaka šī īstenošanas regula. |
| --- | --- |

(8)

Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība Komisijai ir jāpārskata katru gadu tā, kā nosaka šī īstenošanas regula.

| (9) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība ir EUR 0,0079 par minūti.

2. pants

Īstenošanas regula (ES) 2018/1979 tiek atcelta.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 172, 30.6.2012., 10. lpp.

1

(2)  Komisijas 2018. gada 13. decembra Īstenošanas regula (ES) 2018/1979, kas nosaka mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2017/2311 (OV L 317, 14.12.2018., 10. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.).

4

---

| 11.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 320/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 320/13

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2019/2117

(2019. gada 29. novembris),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 9. decembra Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (1), un jo īpaši tās 19. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 338/97 reglamentē tirdzniecību ar tās pielikumā uzskaitīto dzīvnieku sugu īpatņiem un augu sugu eksemplāriem. Pielikumā ir uzskaitītas sugas, kas minētas Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (Cites) (“Konvencija”) papildinājumos, kā arī sugas, kuru saglabāšanās stāvoklis ir tāds, kas prasa reglamentēt vai pārraudzīt šo sugu tirdzniecību no Savienības, uz Savienību un Savienības teritorijā. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 338/97 reglamentē tirdzniecību ar tās pielikumā uzskaitīto dzīvnieku sugu īpatņiem un augu sugu eksemplāriem. Pielikumā ir uzskaitītas sugas, kas minētas Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (Cites) (“Konvencija”) papildinājumos, kā arī sugas, kuru saglabāšanās stāvoklis ir tāds, kas prasa reglamentēt vai pārraudzīt šo sugu tirdzniecību no Savienības, uz Savienību un Savienības teritorijā.

| (2) | Konvencijas Pušu konferences 18. sesijā, kas norisinājās Ženēvā (Šveice) no 2019. gada 17. līdz 28. augustam, tika veikti daži grozījumi Konvencijas papildinājumos. Šie grozījumi būtu jāatspoguļo Regulas (EK) Nr. 338/97 pielikumos. |
| --- | --- |

(2)

Konvencijas Pušu konferences 18. sesijā, kas norisinājās Ženēvā (Šveice) no 2019. gada 17. līdz 28. augustam, tika veikti daži grozījumi Konvencijas papildinājumos. Šie grozījumi būtu jāatspoguļo Regulas (EK) Nr. 338/97 pielikumos.

| (3) | Konvencijas I papildinājumā tika iekļauti šādi taksoni, kuri attiecīgi būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 338/97 A pielikumā: Ceratophora erdeleni, Ceratophora karu, Ceratophora tennentii,Cophotis ceylanica, Cophotis dumbara, Gonatodes daudini, Achillides chikae hermeli un Parides burchellanus. |
| --- | --- |

(3)

Konvencijas I papildinājumā tika iekļauti šādi taksoni, kuri attiecīgi būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 338/97 A pielikumā: Ceratophora erdeleni, Ceratophora karu, Ceratophora tennentii,Cophotis ceylanica, Cophotis dumbara, Gonatodes daudini, Achillides chikae hermeli un Parides burchellanus.

| (4) | No Konvencijas II papildinājuma uz I papildinājumu tika pārvietotas šādas sugas, kuras attiecīgi būtu jāsvītro no Regulas (EK) Nr. 338/97 B pielikuma un jāiekļauj A pielikumā: Aonyx cinerea, Lutrogale perspicillata,Balearica pavonina, Cuora bourreti, Cuora picturata, Mauremys annamensis un Geochelone elegans. Suga Malacochersus tornieri tika pārvietota no II papildinājuma uz I papildinājumu; šī suga jau ir iekļauta A pielikumā, un būtu jāmaina tikai atsauce uz attiecīgo papildinājumu. |
| --- | --- |

(4)

No Konvencijas II papildinājuma uz I papildinājumu tika pārvietotas šādas sugas, kuras attiecīgi būtu jāsvītro no Regulas (EK) Nr. 338/97 B pielikuma un jāiekļauj A pielikumā: Aonyx cinerea, Lutrogale perspicillata,Balearica pavonina, Cuora bourreti, Cuora picturata, Mauremys annamensis un Geochelone elegans. Suga Malacochersus tornieri tika pārvietota no II papildinājuma uz I papildinājumu; šī suga jau ir iekļauta A pielikumā, un būtu jāmaina tikai atsauce uz attiecīgo papildinājumu.

| (5) | No Konvencijas I papildinājuma uz II papildinājumu tika pārvietoti šādi taksoni, kuri attiecīgi būtu jāsvītro no Regulas (EK) Nr. 338/97 A pielikuma un jāiekļauj B pielikumā: Vicugna vicugna (Saltas provinces (Argentīna) populācija, ar norādi),Leporillus conditor, Pseudomys fieldi praeconis (ar nomenklatūras izmaiņām uz Pseudomys fieldi), Xeromys myoides, Zyzomys pedunculatus,Dasyornis broadbenti litoralis, Dasyornis longirostris un Crocodylus acutus (Meksikas populācija, ar norādi). |
| --- | --- |

(5)

No Konvencijas I papildinājuma uz II papildinājumu tika pārvietoti šādi taksoni, kuri attiecīgi būtu jāsvītro no Regulas (EK) Nr. 338/97 A pielikuma un jāiekļauj B pielikumā: Vicugna vicugna (Saltas provinces (Argentīna) populācija, ar norādi),Leporillus conditor, Pseudomys fieldi praeconis (ar nomenklatūras izmaiņām uz Pseudomys fieldi), Xeromys myoides, Zyzomys pedunculatus,Dasyornis broadbenti litoralis, Dasyornis longirostris un Crocodylus acutus (Meksikas populācija, ar norādi).

| (6) | Konvencijas II papildinājumā tika iekļautas šādas dzimtas, ģintis un sugas, kuras attiecīgi būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 338/97 B pielikumā: Giraffa camelopardalis, Syrmaticus reevesii, Ceratophora aspera (ar norādi), Ceratophora stoddartii (ar norādi),Lyriocephalus scutatus (ar norādi),Goniurosaurus spp. (ar norādi), Gekko gecko, Paroedura androyensis, Ctenosaura spp. (četras šīs ģints sugas iepriekš tika iekļautas II papildinājumā un tagad ir iekļautas ģinšu sarakstā), Pseudocerastes urarachnoides, Echinotriton chinhaiensis,Echinotriton maxiquadratus, Paramesotriton spp. (viena šīs ģints suga iepriekš tika iekļauta II papildinājumā un tagad ir iekļauta ģinšu sarakstā),Tylototriton spp.,Isurus oxyrinchus, Isurus paucus, Glaucostegus spp.,Rhinidae spp.,Holothuria fuscogilva (ar aizkavētu īstenošanu), Holothuria nobilis (ar aizkavētu īstenošanu),Holothuria whitmaei (ar aizkavētu īstenošanu), Poecilotheria spp.,Widdringtonia whytei, Pterocarpus tinctorius (ar norādi),Cedrela spp. (ar norādi un ar aizkavētu īstenošanu). |
| --- | --- |

(6)

Konvencijas II papildinājumā tika iekļautas šādas dzimtas, ģintis un sugas, kuras attiecīgi būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 338/97 B pielikumā: Giraffa camelopardalis, Syrmaticus reevesii, Ceratophora aspera (ar norādi), Ceratophora stoddartii (ar norādi),Lyriocephalus scutatus (ar norādi),Goniurosaurus spp. (ar norādi), Gekko gecko, Paroedura androyensis, Ctenosaura spp. (četras šīs ģints sugas iepriekš tika iekļautas II papildinājumā un tagad ir iekļautas ģinšu sarakstā), Pseudocerastes urarachnoides, Echinotriton chinhaiensis,Echinotriton maxiquadratus, Paramesotriton spp. (viena šīs ģints suga iepriekš tika iekļauta II papildinājumā un tagad ir iekļauta ģinšu sarakstā),Tylototriton spp.,Isurus oxyrinchus, Isurus paucus, Glaucostegus spp.,Rhinidae spp.,Holothuria fuscogilva (ar aizkavētu īstenošanu), Holothuria nobilis (ar aizkavētu īstenošanu),Holothuria whitmaei (ar aizkavētu īstenošanu), Poecilotheria spp.,Widdringtonia whytei, Pterocarpus tinctorius (ar norādi),Cedrela spp. (ar norādi un ar aizkavētu īstenošanu).

| (7) | Syrmaticus reevesii, Ctenosaura quinquecarinata, Paramesotriton spp. un Tylototriton spp., kas līdz šim bija uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 338/97 D pielikumā, būtu no tā jāsvītro, jo Pušu konferences 18. sesijā tās tika iekļautas Konvencijas II papildinājumā. |
| --- | --- |

(7)

Syrmaticus reevesii, Ctenosaura quinquecarinata, Paramesotriton spp. un Tylototriton spp., kas līdz šim bija uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 338/97 D pielikumā, būtu no tā jāsvītro, jo Pušu konferences 18. sesijā tās tika iekļautas Konvencijas II papildinājumā.

| (8) | Pušu konferences 18. sesijā tika grozīta papildinājumu paskaidrojumu iedaļa un tika pieņemtas vai grozītas vairākas norādes par vairākiem Konvencijas papildinājumos iekļautiem taksoniem, un tas jāatspoguļo Regulas (EK) Nr. 338/97 pielikumos.


  a) | Tika iekļautas šādas norādes:


  — | norāde attiecībā uz II papildinājuma sarakstā minēto sugu Saiga tatarica un Saiga borealis un |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Pušu konferences 18. sesijā tika grozīta papildinājumu paskaidrojumu iedaļa un tika pieņemtas vai grozītas vairākas norādes par vairākiem Konvencijas papildinājumos iekļautiem taksoniem, un tas jāatspoguļo Regulas (EK) Nr. 338/97 pielikumos.

a)

Tika iekļautas šādas norādes:

—

norāde attiecībā uz II papildinājuma sarakstā minēto sugu Saiga tatarica un Saiga borealis un

| — | norāde #17 (ar ko aizstāj norādi #5) attiecībā uz sugu Pericopsis elata, kas minēta II papildinājuma sarakstā. |
| --- | --- |

—

norāde #17 (ar ko aizstāj norādi #5) attiecībā uz sugu Pericopsis elata, kas minēta II papildinājuma sarakstā.

| b) | Tika grozītas šādas norādes:


  — | norāde attiecībā uz II papildinājuma sarakstā minēto sugu Vicugna vicugna, |
| --- | --- | --- |

b)

Tika grozītas šādas norādes:

—

norāde attiecībā uz II papildinājuma sarakstā minēto sugu Vicugna vicugna,

| — | norāde #4 f) attiecībā uz sugu Aloe ferox, kas norādīta II papildinājuma sarakstā, |
| --- | --- |

—

norāde #4 f) attiecībā uz sugu Aloe ferox, kas norādīta II papildinājuma sarakstā,

| — | norāde #16 attiecībā uz Adansonia grandidieri iekļaušanu II papildinājuma sarakstā un |
| --- | --- |

—

norāde #16 attiecībā uz Adansonia grandidieri iekļaušanu II papildinājuma sarakstā un

| — | norāde #15 attiecībā uz ģints Dalbergia spp. un sugas Guibourtia demeusei, Guibourtia pellegriniana un Guibourtia tessmannii iekļaušanu II papildinājuma sarakstā. |
| --- | --- |

—

norāde #15 attiecībā uz ģints Dalbergia spp. un sugas Guibourtia demeusei, Guibourtia pellegriniana un Guibourtia tessmannii iekļaušanu II papildinājuma sarakstā.

| (9) | Iedaļā “Skaidrojošās norādes par A, B, C un D pielikumu” būtu jāiekļauj terminu “gatavi mūzikas instrumenti”, “gatavi mūzikas instrumentu piederumi”, “gatavas mūzikas instrumentu daļas”, “sūtījums” un “transformēti kokmateriāli” definīcijas, jo šīs definīcijas ir pieņemtas Pušu konferences 18. sesijā. |
| --- | --- |

(9)

Iedaļā “Skaidrojošās norādes par A, B, C un D pielikumu” būtu jāiekļauj terminu “gatavi mūzikas instrumenti”, “gatavi mūzikas instrumentu piederumi”, “gatavas mūzikas instrumentu daļas”, “sūtījums” un “transformēti kokmateriāli” definīcijas, jo šīs definīcijas ir pieņemtas Pušu konferences 18. sesijā.

| (10) | Konvencijas III papildinājumā nesen tika iekļautas šādas sugas: Sphaerodactylus armasi, Sphaerodactylus celicara, Sphaerodactylus dimorphicus, Sphaerodactylus intermedius, Sphaerodactylus nigropunctatus alayoi, Sphaerodactylus nigropunctatus granti, Sphaerodactylus nigropunctatus lissodesmus, Sphaerodactylus nigropunctatus ocujal, Sphaerodactylus nigropunctatus strategus, Sphaerodactylus notatus atactus, Sphaerodactylus oliveri, Sphaerodactylus pimienta,Sphaerodactylus ruibali, Sphaerodactylus siboney, Sphaerodactylus torrei, Anolis agueroi, Anolis baracoae, Anolis barbatus, Anolis chamaeleonides, Anolis equestris, Anolis guamuhaya, Anolis luteogularis, Anolis pigmaequestris, Anolis porcus, un tās visas iekļautas pēc Kubas lūguma. Tāpēc šīs sugas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 338/97 C pielikumā. |
| --- | --- |

(10)

Konvencijas III papildinājumā nesen tika iekļautas šādas sugas: Sphaerodactylus armasi, Sphaerodactylus celicara, Sphaerodactylus dimorphicus, Sphaerodactylus intermedius, Sphaerodactylus nigropunctatus alayoi, Sphaerodactylus nigropunctatus granti, Sphaerodactylus nigropunctatus lissodesmus, Sphaerodactylus nigropunctatus ocujal, Sphaerodactylus nigropunctatus strategus, Sphaerodactylus notatus atactus, Sphaerodactylus oliveri, Sphaerodactylus pimienta,Sphaerodactylus ruibali, Sphaerodactylus siboney, Sphaerodactylus torrei, Anolis agueroi, Anolis baracoae, Anolis barbatus, Anolis chamaeleonides, Anolis equestris, Anolis guamuhaya, Anolis luteogularis, Anolis pigmaequestris, Anolis porcus, un tās visas iekļautas pēc Kubas lūguma. Tāpēc šīs sugas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 338/97 C pielikumā.

| (11) | No Konvencijas III papildinājuma nesen tika svītrotas šādas sugas: Galictis vittata, Bassaricyon gabbii, Bassariscus sumichrasti, Cabassous centralis, Choloepus hoffmanni, Sciurus deppei un Crax rubra (tikai Kostarikas populācija), un tās visas svītrotas pēc Kostarikas lūguma. Tāpēc atsauce uz Kostariku būtu jāsvītro no Regulas (EK) Nr. 338/97 C pielikuma ieraksta par Crax rubra un pārējām minētajām sugām. |
| --- | --- |

(11)

No Konvencijas III papildinājuma nesen tika svītrotas šādas sugas: Galictis vittata, Bassaricyon gabbii, Bassariscus sumichrasti, Cabassous centralis, Choloepus hoffmanni, Sciurus deppei un Crax rubra (tikai Kostarikas populācija), un tās visas svītrotas pēc Kostarikas lūguma. Tāpēc atsauce uz Kostariku būtu jāsvītro no Regulas (EK) Nr. 338/97 C pielikuma ieraksta par Crax rubra un pārējām minētajām sugām.

| (12) | Savienība nav paredzējusi atrunas ne par vienu no minētajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

(12)

Savienība nav paredzējusi atrunas ne par vienu no minētajiem grozījumiem.

| (13) | Pušu konferences 18. sesijā tika pieņemtas jaunas atsauces uz dzīvnieku un augu nomenklatūru, kas jo īpaši attiecas uz vairākām Ovis ģints sugām un vairākām Felidae dzimtas sugām. Šīs izmaiņas ir jāatspoguļo Regulas (EK) Nr. 338/97 pielikumos, vienlaikus saglabājot pašlaik piemērojamos stingrākos ES pasākumus attiecībā uz sugas, kas iepriekš aprakstīta kā Ovis ammon, importu saskaņā ar XIII pielikumu Komisijas Regulā (EK) Nr. 865/2006 (2). |
| --- | --- |

(13)

Pušu konferences 18. sesijā tika pieņemtas jaunas atsauces uz dzīvnieku un augu nomenklatūru, kas jo īpaši attiecas uz vairākām Ovis ģints sugām un vairākām Felidae dzimtas sugām. Šīs izmaiņas ir jāatspoguļo Regulas (EK) Nr. 338/97 pielikumos, vienlaikus saglabājot pašlaik piemērojamos stingrākos ES pasākumus attiecībā uz sugas, kas iepriekš aprakstīta kā Ovis ammon, importu saskaņā ar XIII pielikumu Komisijas Regulā (EK) Nr. 865/2006 (2).

| (14) | Daži sugu nosaukumi (gan latviešu, gan latīņu valodā) būtu jālabo, lai atspoguļotu pašreizējo praksi to lietošanā. |
| --- | --- |

(14)

Daži sugu nosaukumi (gan latviešu, gan latīņu valodā) būtu jālabo, lai atspoguļotu pašreizējo praksi to lietošanā.

| (15) | Esošajās norādēs būtu jāveic turpmākas korekcijas, proti, saskaņā ar grozījumiem, kas izdarīti Konvencijas Pušu konferences 17. sesijā, no saraksta attiecībā uz četrām sugām būtu jāsvītro norāde “(iespējams, suga izmirusi)”. |
| --- | --- |

(15)

Esošajās norādēs būtu jāveic turpmākas korekcijas, proti, saskaņā ar grozījumiem, kas izdarīti Konvencijas Pušu konferences 17. sesijā, no saraksta attiecībā uz četrām sugām būtu jāsvītro norāde “(iespējams, suga izmirusi)”.

| (16) | Ņemot vērā šo grozījumu apmēru, skaidrības labad ir lietderīgi pilnībā aizstāt Regulas (EK) Nr. 338/97 pielikumu. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā šo grozījumu apmēru, skaidrības labad ir lietderīgi pilnībā aizstāt Regulas (EK) Nr. 338/97 pielikumu.

| (17) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 338/97 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 338/97 būtu attiecīgi jāgroza.

| (18) | Konvencijas XV panta 1. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka “[Pušu konferences] sanāksmē pieņemtie grozījumi stāsies spēkā 90 dienas pēc šīs sanāksmes un attieksies uz visām dalībvalstīm”. Lai ievērotu šo termiņu un nodrošinātu minētās regulas pielikumā izdarīto izmaiņu savlaicīgu stāšanos spēkā, šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(18)

Konvencijas XV panta 1. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka “[Pušu konferences] sanāksmē pieņemtie grozījumi stāsies spēkā 90 dienas pēc šīs sanāksmes un attieksies uz visām dalībvalstīm”. Lai ievērotu šo termiņu un nodrošinātu minētās regulas pielikumā izdarīto izmaiņu savlaicīgu stāšanos spēkā, šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas.

| (19) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Savvaļas augu un dzīvnieku tirdzniecības komiteja, kas izveidota atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 338/97 18. panta 1. punktam, |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Savvaļas augu un dzīvnieku tirdzniecības komiteja, kas izveidota atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 338/97 18. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 338/97 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2006. gada 4. maija Regula (EK) Nr. 865/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 īstenošanu (OV L 166, 19.6.2006., 1. lpp.).

2

---

IELIKUMS

Skaidrojošās norādes par A, B, C un D pielikumu

1.

| a) | sugas nosaukumu vai |
| --- | --- |

a)

sugas nosaukumu vai

| b) | to, ka tās ir visas augstākā taksonā vai tā daļā ietilpstošās sugas. |
| --- | --- |

b)

to, ka tās ir visas augstākā taksonā vai tā daļā ietilpstošās sugas.

2.

Visu augstākā taksonā ietilpstošo sugu apzīmēšanai lieto saīsinājumu “spp.”.

3.

Pārējos taksonus, kas ir augstāki par sugu, piemin tikai informācijas vai klasifikācijas nolūkā.

4.

Treknrakstā norādītās sugas A pielikumā minētas atbilstīgi to aizsargājamības pakāpei, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/147/EK (1) vai Padomes Direktīvā 92/43/EEK (2).

5.

| a) | ar “ssp.” apzīmē pasugu; |
| --- | --- |

a)

ar “ssp.” apzīmē pasugu;

| b) | ar “vars.” apzīmē varietāti (varietātes) un |
| --- | --- |

b)

ar “vars.” apzīmē varietāti (varietātes) un

| c) | ar “fa.” apzīmē paveidu. |
| --- | --- |

c)

ar “fa.” apzīmē paveidu.

6.

Apzīmējums “(I)”, “(II)” vai “(III)” blakus sugas vai augstāka taksona nosaukumam ir norāde uz Konvencijas papildinājumiem, kuros attiecīgā suga iekļauta atbilstīgi 7., 8. un 9. skaidrojošajai norādei. Ja šādu norāžu nav, tas nozīmē, ka attiecīgā suga Konvencijas papildinājumos nav iekļauta.

7.

Apzīmējums “(I)” blakus sugas vai augstāka taksona nosaukumam norāda, ka attiecīgā suga vai augstākais taksons ir iekļauts Konvencijas I papildinājumā.

8.

Apzīmējums “(II)” blakus sugas vai augstāka taksona nosaukumam norāda, ka attiecīgā suga vai augstākais taksons ir iekļauts Konvencijas II papildinājumā.

9.

Apzīmējums “(III)” blakus sugas vai augstāka taksona nosaukumam norāda, ka tas ir iekļauts Konvencijas III papildinājumā. Šajā gadījumā norāda arī valsti, saistībā ar kuru attiecīgā suga vai augstākais taksons ir iekļauts III papildinājumā.

10.

“Šķirne” saskaņā ar Kultivēto augu starptautiskās nomenklatūras kodeksu (International Code of Nomenclature for Cultivated Plants) ir augu kopa: a) kas selekcionēta konkrētas īpašības vai īpašību kombinācijas dēļ, b) kam šīs īpašības ir izteiktas, viendabīgas un stabilas un c) kas, pavairojot ar piemērotiem līdzekļiem, saglabā šīs īpašības. Jaunu šķirnes taksonu var uzskatīt par tādu tikai tad, kad tā kategorijas nosaukums un apraksts ir oficiāli publicēts Kultivēto augu starptautiskās nomenklatūras kodeksa jaunākajā izdevumā.

11.

Hibrīdus papildinājumos atsevišķi iekļauj tikai tad, ja šie hibrīdi veido atšķirīgas un noturīgas populācijas savvaļā. Uz hibrīddzīvniekiem, kam četrās iepriekšējās tiešo priekšteču paaudzēs viens vai vairāki īpatņi pieder pie A vai B pielikumā iekļautas sugas, šo regulu attiecina tāpat kā uz tīrsugas dzīvniekiem, pat ja attiecīgais hibrīds nav atsevišķi iekļauts minētajos pielikumos.

12.

| #1 | Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot:


  a) | sēklas, sporas un ziedputekšņus (arī putekšņlapas); |
| --- | --- | --- |

# 1

Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot:

a)

sēklas, sporas un ziedputekšņus (arī putekšņlapas);

| b) | cietā vai šķidrā barotnē in vitro iegūtus sējeņus vai audu kultūras, ko pārvadā sterilos konteineros; |
| --- | --- |

b)

cietā vai šķidrā barotnē in vitro iegūtus sējeņus vai audu kultūras, ko pārvadā sterilos konteineros;

| c) | grieztos ziedus, kas iegūti no mākslīgi pavairotiem augiem, un |
| --- | --- |

c)

grieztos ziedus, kas iegūti no mākslīgi pavairotiem augiem, un

| d) | mākslīgi pavairotu Vanilla ģints augu augļus, to daļas un no tām iegūtus produktus. |
| --- | --- |

d)

mākslīgi pavairotu Vanilla ģints augu augļus, to daļas un no tām iegūtus produktus.

| #2 | Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot:


  a) | sēklas un ziedputekšņus un |
| --- | --- | --- |

# 2

Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot:

a)

sēklas un ziedputekšņus un

| b) | gatavo produkciju, kas ir iepakota un derīga mazumtirdzniecībai. |
| --- | --- |

b)

gatavo produkciju, kas ir iepakota un derīga mazumtirdzniecībai.

| #3 | Apzīmē veselas un sagrieztas saknes un sakņu daļas, izņemot tādus pārstrādes produktus vai to atvasinājumus kā pulveri, dražejas, izvilkumi, tonizējoši līdzekļi, tējas, konditorejas izstrādājumi. |
| --- | --- |

# 3

Apzīmē veselas un sagrieztas saknes un sakņu daļas, izņemot tādus pārstrādes produktus vai to atvasinājumus kā pulveri, dražejas, izvilkumi, tonizējoši līdzekļi, tējas, konditorejas izstrādājumi.

| #4 | Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot:


  a) | sēklas (arī Orchidaceae sēklu pogaļas), sporas un ziedputekšņus (arī putekšņlapas). Šis atbrīvojums neattiecas uz Cactaceae spp. sēklām, kas eksportētas no Meksikas, un Beccariophoenix madagascariensis un Dypsis decaryi sēklām, kas eksportētas no Madagaskaras; |
| --- | --- | --- |

# 4

Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot:

a)

sēklas (arī Orchidaceae sēklu pogaļas), sporas un ziedputekšņus (arī putekšņlapas). Šis atbrīvojums neattiecas uz Cactaceae spp. sēklām, kas eksportētas no Meksikas, un Beccariophoenix madagascariensis un Dypsis decaryi sēklām, kas eksportētas no Madagaskaras;

| b) | cietā vai šķidrā barotnē in vitro iegūtus sējeņus vai audu kultūras, ko pārvadā sterilos konteineros; |
| --- | --- |

b)

cietā vai šķidrā barotnē in vitro iegūtus sējeņus vai audu kultūras, ko pārvadā sterilos konteineros;

| c) | grieztos ziedus, kas iegūti no mākslīgi pavairotiem augiem, |
| --- | --- |

c)

grieztos ziedus, kas iegūti no mākslīgi pavairotiem augiem,

| d) | mākslīgi pavairotu Vanilla ģints (Orchidaceae) un Cactaceae dzimtas augu augļus, to daļas un no tām iegūtus produktus; |
| --- | --- |

d)

mākslīgi pavairotu Vanilla ģints (Orchidaceae) un Cactaceae dzimtas augu augļus, to daļas un no tām iegūtus produktus;

| e) | naturalizētu vai mākslīgi pavairotu Opuntia ģints Opuntia apakšģints un Selenicereus (Cactaceae) augu stumbrus, ziedus un to daļas vai no tām iegūtus produktus un |
| --- | --- |

e)

naturalizētu vai mākslīgi pavairotu Opuntia ģints Opuntia apakšģints un Selenicereus (Cactaceae) augu stumbrus, ziedus un to daļas vai no tām iegūtus produktus un

| f) | gatavo Aloe ferox un Euphorbia antisyphilitica produkciju, kas ir iepakota un derīga mazumtirdzniecībai. |
| --- | --- |

f)

gatavo Aloe ferox un Euphorbia antisyphilitica produkciju, kas ir iepakota un derīga mazumtirdzniecībai.

| #5 | Apzīmē apaļkokus, zāģmateriālus un finiera loksnes. |
| --- | --- |

# 5

Apzīmē apaļkokus, zāģmateriālus un finiera loksnes.

| #6 | Apzīmē apaļkokus, zāģmateriālus, finiera loksnes un saplāksni. |
| --- | --- |

# 6

Apzīmē apaļkokus, zāģmateriālus, finiera loksnes un saplāksni.

| #7 | Apzīmē apaļkokus, kokskaidas, koksnes pulveri un ekstraktus. |
| --- | --- |

# 7

Apzīmē apaļkokus, kokskaidas, koksnes pulveri un ekstraktus.

| #8 | Apzīmē auga apakšzemes daļas (t.i., saknes, sakneņus): veselas un sadalītā vai pulvera veidā. |
| --- | --- |

# 8

Apzīmē auga apakšzemes daļas (t.i., saknes, sakneņus): veselas un sadalītā vai pulvera veidā.

| #9 | Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot tos, kuriem ir marķējums “Ražots no kontrolēti ievākta un pārstrādāta Hoodia spp. materiāla pēc noteikumiem, ko paredz nolīgums ar attiecīgo Cites pārvaldības iestādi [Botsvānā, nolīguma Nr. BW/xxxxxx] [Namībijā, nolīguma Nr. NA/xxxxxx] [Dienvidāfrikā, nolīguma Nr. ZA/xxxxxx]”
  . |
| --- | --- |

# 9

Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot tos, kuriem ir marķējums “Ražots no kontrolēti ievākta un pārstrādāta Hoodia spp. materiāla pēc noteikumiem, ko paredz nolīgums ar attiecīgo Cites pārvaldības iestādi [Botsvānā, nolīguma Nr. BW/xxxxxx] [Namībijā, nolīguma Nr. NA/xxxxxx] [Dienvidāfrikā, nolīguma Nr. ZA/xxxxxx]”
  .

| #10 | Apzīmē apaļkokus, zāģmateriālus un finiera loksnes, arī nepabeigtus koka izstrādājumus, kas lietoti stīgu mūzikas instrumentiem paredzēto lociņu izgatavošanai. |
| --- | --- |

# 10

Apzīmē apaļkokus, zāģmateriālus un finiera loksnes, arī nepabeigtus koka izstrādājumus, kas lietoti stīgu mūzikas instrumentiem paredzēto lociņu izgatavošanai.

| #11 | Apzīmē apaļkokus, zāģmateriālus, finiera loksnes, saplāksni, koksnes pulveri un ekstraktus. Šī norāde neattiecas uz gatavo produkciju, kuras sastāvā ir šādi ekstrakti, tostarp uz smaržām. |
| --- | --- |

# 11

Apzīmē apaļkokus, zāģmateriālus, finiera loksnes, saplāksni, koksnes pulveri un ekstraktus. Šī norāde neattiecas uz gatavo produkciju, kuras sastāvā ir šādi ekstrakti, tostarp uz smaržām.

| #12 | Apzīmē apaļkokus, zāģmateriālus, finiera loksnes, saplāksni un ekstraktus. Šī norāde neattiecas uz gatavo produkciju, kuras sastāvā ir šādi ekstrakti, tostarp uz smaržām. |
| --- | --- |

# 12

Apzīmē apaļkokus, zāģmateriālus, finiera loksnes, saplāksni un ekstraktus. Šī norāde neattiecas uz gatavo produkciju, kuras sastāvā ir šādi ekstrakti, tostarp uz smaržām.

| #13 | Apzīmē kodolu (zināms arī kā “endosperms”, “mīkstums” vai “kopra”) un tā atvasinājumus. |
| --- | --- |

# 13

Apzīmē kodolu (zināms arī kā “endosperms”, “mīkstums” vai “kopra”) un tā atvasinājumus.

| #14 | Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot:


  a) | sēklas un ziedputekšņus; |
| --- | --- | --- |

# 14

Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot:

a)

sēklas un ziedputekšņus;

| b) | cietā vai šķidrā barotnē in vitro iegūtus sējeņus vai audu kultūras, ko pārvadā sterilos konteineros; |
| --- | --- |

b)

cietā vai šķidrā barotnē in vitro iegūtus sējeņus vai audu kultūras, ko pārvadā sterilos konteineros;

| c) | augļus; |
| --- | --- |

c)

augļus;

| d) | lapas; |
| --- | --- |

d)

lapas;

| e) | akvilāriju pulveri: atūdeņotu, tostarp visu veidu kompaktpulveri, un |
| --- | --- |

e)

akvilāriju pulveri: atūdeņotu, tostarp visu veidu kompaktpulveri, un

| f) | gatavo produkciju, kas ir iepakota un derīga mazumtirdzniecībai. Šis izņēmums neattiecas uz koksnes šķeldu, krellēm, lūgšanu krellēm un kokgriezumiem. |
| --- | --- |

f)

gatavo produkciju, kas ir iepakota un derīga mazumtirdzniecībai. Šis izņēmums neattiecas uz koksnes šķeldu, krellēm, lūgšanu krellēm un kokgriezumiem.

| #15 | Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot:


  a) | lapas, ziedus, ziedputekšņus, augļus un sēklas; |
| --- | --- | --- |

# 15

Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot:

a)

lapas, ziedus, ziedputekšņus, augļus un sēklas;

| b) | gatavo produkciju, kurā izmantotās sarakstā iekļauto sugu koksnes maksimālais svars vienā sūtījumā nepārsniedz 10 kg; |
| --- | --- |

b)

gatavo produkciju, kurā izmantotās sarakstā iekļauto sugu koksnes maksimālais svars vienā sūtījumā nepārsniedz 10 kg;

| c) | gatavus mūzikas instrumentus, gatavas mūzikas instrumentu daļas un gatavus mūzikas instrumentu piederumus; |
| --- | --- |

c)

gatavus mūzikas instrumentus, gatavas mūzikas instrumentu daļas un gatavus mūzikas instrumentu piederumus;

| d) | Dalbergia cochinchinensis daļas un no tām iegūtus produktus, ja uz taksonu attiecas norāde #4; |
| --- | --- |

d)

Dalbergia cochinchinensis daļas un no tām iegūtus produktus, ja uz taksonu attiecas norāde #4;

| e) | no Meksikas eksportētu vietējas cilmes Dalbergia spp. daļas un no tām iegūtus produktus, ja uz taksonu attiecas norāde #6; |
| --- | --- |

e)

no Meksikas eksportētu vietējas cilmes Dalbergia spp. daļas un no tām iegūtus produktus, ja uz taksonu attiecas norāde #6;

| #16 | Apzīmē sēklas, augļus un eļļas; |
| --- | --- |

# 16

Apzīmē sēklas, augļus un eļļas;

| #17 | Apaļkoki, zāģmateriāli, finiera loksnes, saplāksnis un transformēti kokmateriāli. |
| --- | --- |

# 17

Apaļkoki, zāģmateriāli, finiera loksnes, saplāksnis un transformēti kokmateriāli.

13.

Ekstrakts

Viela, kas ar fiziskiem vai ķīmiskiem paņēmieniem iegūta tieši no augu materiāla neatkarīgi no izmantotā ražošanas procesa. Ekstrakts var būt ciets (piem., kristāli, sveķi, smalkas vai rupjas daļiņas), pusciets (piem., sveķi, vaski) vai šķidrs (piem., šķīdumi, tinktūras, eļļas un ēteriskās eļļas).

Gatavi mūzikas instrumenti

Mūzikas instruments (kā minēts Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas 92. nodaļā “Mūzikas instrumenti, to daļas un piederumi”), kas ir gatavs spēlēšanai vai kam ir vajadzīga tikai detaļu uzstādīšana, lai padarītu to spēlējamu. Šis termins ietver antikvārus instrumentus (kā noteikts Harmonizētās sistēmas kodos 97.05 un 97.06 “Mākslas darbi, kolekciju priekšmeti un senlietas”).

Gatavi mūzikas instrumentu piederumi

Mūzikas instrumenta piederums (kā minēts Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas 92. nodaļā “Mūzikas instrumenti, to daļas un piederumi”), kas ir atsevišķs no mūzikas instrumenta un īpaši konstruēts vai veidots tā, lai to izmantotu tieši kopā ar instrumentu, un kam nav vajadzīgi turpmāki pārveidojumi, lai to varētu lietot.

Gatavas mūzikas instrumentu daļas

Mūzikas instrumenta daļa (kā minēts Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas 92. nodaļā “Mūzikas instrumenti, to daļas un piederumi”), kas ir gatava uzstādīšanai un īpaši konstruēta un veidota tā, lai to izmantotu tieši kopā ar instrumentu tādējādi to padarītu spēlējamu.

Gatavā produkcija, kas ir iepakota un derīga mazumtirdzniecībai

Produkcija, kura nosūtīta mazumā vai vairumā, kurai nav vajadzīga turpmāka apstrāde, kura ir iepakota, marķēta galīgajam lietojumam vai mazumtirdzniecībai un kura ir tādā stāvoklī, kas to ļauj pārdot vai izmantot plašā sabiedrībā.

Pulveris

Sausa, cieta viela smalku vai rupju daļiņu veidā.

Sūtījums

Krava, ko pārvadā saskaņā ar vienu konosamentu vai gaisa pārvadājumu pavadzīmi, neatkarīgi no konteineru vai iepakojumu daudzuma vai skaita; vai priekšmeti, ko valkā, nes vai iekļauj personīgajā bagāžā.

10 kg vienā sūtījumā

Attiecībā uz terminu “10 kg vienā sūtījumā” ar 10 kg robežvērtību jāsaprot katra no attiecīgās sugas koksnes veidotā priekšmeta atsevišķo daļu svars sūtījumā. Proti, 10 kg ierobežojums jānovērtē, ņemot vērā katra Dalbergia/Guibourtia sugas koksnes priekšmeta atsevišķo daļu svaru sūtījumā, nevis sūtījuma kopējo svaru.

Transformēti kokmateriāli

Definēti HS kodā 44.09 “Kokmateriāli (ieskaitot nesamontētus parketa dēlīšus un joslas) ar nepārtrauktu profilu (ar ierievjiem, gropēm, izciļņiem, ierobēm, fāzēm, noapaļojumu) kādā no malām vai virsmām, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, saaudzēti vai nesaaudzēti garumā”.

Šķelda

Sīkos gabaliņos sasmalcināti kokmateriāli.

14.

Tā kā ne par vienu A pielikumā iekļautu augu sugu vai augstāko taksonu nav norādīts, ka uz to hibrīdiem attiecas 4. panta 1. punkts, tas nozīmē, ka mākslīgi pavairotus hibrīdus, kuri iegūti no vienas vai vairāku šādu sugu vai taksonu augiem, drīkst tirgot, ja ir mākslīgo pavairošanu apliecinošs dokuments, un ka uz minēto hibrīdu sēklām un ziedputekšņiem (arī putekšņlapām), grieztajiem ziediem, cietā vai šķidrā barotnē in vitro iegūtiem sējeņiem vai audu kultūrām, ko pārvadā sterilos konteineros, šī regula neattiecas.

15.

Šī regula neattiecas uz urīnu, izkārnījumiem un ambru, ja šie atkritumprodukti ir iegūti, nekādi neiedarbojoties uz attiecīgajiem dzīvniekiem.

16.

| § 1 | Neapstrādātas vai miecētas veselas vai praktiski veselas ādas. |
| --- | --- |

§ 1

Neapstrādātas vai miecētas veselas vai praktiski veselas ādas.

17.

| § 3 | Kaltēti un svaigi augi, attiecīgā gadījumā arī lapas, saknes/sakneņi, stumbri, sēklas/sporas, miza un augļi. |
| --- | --- |

§ 3

Kaltēti un svaigi augi, attiecīgā gadījumā arī lapas, saknes/sakneņi, stumbri, sēklas/sporas, miza un augļi.

| § 4 | Apaļkoki, zāģmateriāli un finiera loksnes. | A pielikums | B pielikums | C pielikums | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FAUNA |
| CHORDATA (HORDAIŅI) |
| MAMMALIA | | | | Zīdītāji |
| ARTIODACTYLA | | | | |
| Antilocapridae | | | | Antilokapras |
| | Antilocapra americana (I) (tikai Meksikas populācija; pārējās populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas) | | | Ziemeļamerikas antilokapra |
| Bovidae | | | | Antilopes, govis, dukeri, gazeles, kazas, aitas u. c. |
| | Addax nasomaculatus (I) | | | Sahāras zobenragantilope |
| | | Ammotragus lervia (II) | | Krēpjaita |
| | | | Antilope cervicapra (III Nepāla/Pakistāna) | Indijas antilope garna |
| | Bos gaurus (I) (izņemot domesticēto paveidu Bos frontalis, uz kuru šīs regulas noteikumi neattiecas) | | | Gaurs |
| | Bos mutus (I) (izņemot domesticēto paveidu Bos grunniens, uz kuru šīs regulas noteikumi neattiecas) | | | Jaks |
| | Bos sauveli (I) | | | Kambodžas vērsis jeb kuprejs |
| | | | Boselaphus tragocamelus (III Pakistāna) | Nilgajs |
| | | | Bubalus arnee (III Nepāla) (izņemot domesticēto paveidu Bubalus bubalis, uz kuru šīs regulas noteikumi neattiecas) | Ūdensbifelis jeb Āzijas bifelis |
| | Bubalus depressicornis (I) | | | Sulavesi bifelis |
| | Bubalus mindorensis (I) | | | Mindoras bifelis |
| | Bubalus quarlesi (I) | | | Kalnu bifelis |
| | | Budorcas taxicolor (II) | | Takins |
| | Capra falconeri (I) | | | Vītņragu kaza |
| | | Capra caucasica (II) | | Kaukāza kalnu kaza |
| | | | Capra hircus aegagrus (III Pakistāna) (šī regula neattiecas uz domesticētā paveida īpatņiem) | Mājas kaza |
| | | | Capra sibirica (III Pakistāna) | Sibīrijas kaza |
| | Capricornis milneedwardsii (I) | | | Ķīnas gorals |
| | Capricornis rubidus (I) | | | Sarkanais gorals |
| | Capricornis sumatraensis (I) | | | Sumatras gorals |
| | Capricornis thar (I) | | | Himalaju gorals |
| | | Cephalophus brookei (II) | | Brūka dukers |
| | | Cephalophus dorsalis (II) | | Melnmuguras dukers |
| | Cephalophus jentinki (I) | | | Džentinka dukers |
| | | Cephalophus ogilbyi (II) | | Ogilbija dukers |
| | | Cephalophus silvicultor (II) | | Meža dukers |
| | | Cephalophus zebra (II) | | Zebru dukers |
| | | Damaliscus pygargus pygargus (II) | | Bontboks |
| | | | Gazella bennettii (III Pakistāna) | Beneta gazele |
| | Gazella cuvieri (I) | | | Parastā gazele |
| | | | Gazella dorcas (III Alžīrija/Tunisija) | Dorkas gazele |
| | Gazella leptoceros (I) | | | Smiltāju gazele |
| | Hippotragus niger variani (I) | | | Melnā zobenragantilope |
| | | Kobus leche (II) | | Ūdensāzis |
| | Naemorhedus baileyi (I) | | | Brūnais gorals |
| | Naemorhedus caudatus (I) | | | Garastes gorals |
| | Naemorhedus goral (I) | | | Himalaju gorals |
| | Naemorhedus griseus (I) | | | Ķīnas jeb tumšais gorals |
| | Nanger dama (I) | | | Gazele |
| | Oryx dammah (I) | | | Zobenragu orikss |
| | Oryx leucoryx (I) | | | Baltais orikss |
| | | Ovis ammon (II) | | Altaja kalnu aita |
| | | Ovis arabica (II) | | Omānas savvaļas aita |
| | | Ovis bochariensis (II) | | Buhāras uriāls |
| | | Ovis canadensis (II) (tikai Meksikas populācija; pārējās populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas) | | Kanādas aita |
| | | Ovis
  collium (II)  (*1) | | Kazahstānas kalnu aita |
| | | Ovis
  cycloceros (II) | | Afganistānas uriāls |
| | | Ovis
  darwini (II)  (*1) | | Gobi kalnu aita |
| | Ovis gmelini (I) (Kipras populācija) | | | Anatolijas muflons |
| | Ovis
  hodgsonii (I) | | | Himalaju kalnu aita |
| | | Ovis jubata (II)  (*1) | | Šaņsji kalnu aita |
| | | Ovis karelini (II)  (*1) | | Tjanšana kalnu aita |
| | Ovis
  nigrimontana (I) | | | Karatau kalnu aita |
| | | Ovis polii (II)  (*1) | | Marko Polo kalnu aita |
| | | Ovis punjabiensis (II) | | Pendžābas uriāls |
| | | Ovis severtzovi (II)  (*1) | | Severcova kalnu aita |
| | Ovis
  vignei (I) | | | Stepes aita |
| | Pantholops hodgsonii (I) | | | Tibetas antilope |
| | | Philantomba monticola (II) | | Kalnu dukers |
| | | | Pseudois nayaur (III Pakistāna) | Bharals |
| | Pseudoryx nghetinhensis (I) | | | Vjetnamas vērsis |
| | Rupicapra pyrenaica ornata (II) | | | Ģemze |
| | | Saiga borealis (II) (nulles eksporta kvota savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā) | | Ziemeļu saiga |
| | | Saiga tatarica (II) (nulles eksporta kvota savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā) | | Saiga |
| | | | Tetracerus quadricornis (III Nepāla) | Indijas četrragantilope |
| Camelidae | | | | Kamieļi, lamas, vikuņas |
| | | Lama guanicoe (II) | | Gvanako |
| | Vicugna vicugna (I) (izņemot populācijas Argentīnā (Huhujas, Katamarkas un Saltas provinces populācijas un daļējā nebrīvē turētās populācijas Huhujas, Saltas, Katamarkas, Larjohas un Sanhuanas provincē), Bolīvijā (visa populācija), Čīlē (Tarapakas reģiona un Arikas un Parinakotas reģiona populācijas), Ekvadorā (visa populācija) un Peru (visa populācija), kuras ir iekļautas B pielikumā) | Vicugna vicugna (II) (tikai populācijas Argentīnā (Huhujas, Katamarkas un Saltas provinces populācijas un daļējā nebrīvē turētās populācijas Huhujas, Saltas, Katamarkas, Larjohas un Sanhuanas provincē), Bolīvijā (visa populācija), Čīlē (Tarapakas reģiona un Arikas un Parinakotas reģiona populācijas), Ekvadorā (visa populācija) un Peru (visa populācija); visas pārējās populācijas ir iekļautas A pielikumā)  (3) | | Vikuņa |
| Cervidae | | | | Brieži, Andu brieži, muntjaki, pudubrieži |
| | Axis calamianensis (I) | | | Cūku aksisbriedis |
| | Axis kuhlii (I) | | | Kūla aksisbriedis |
| | | | Axis porcinus (III Pakistāna (izņemot A pielikumā iekļautās pasugas) | Aksisbriedis |
| | Axis porcinus annamiticus (I) | | | Indoķīnas aksisbriedis |
| | Blastocerus dichotomus (I) | | | Purva briedis |
| | | Cervus elaphus bactrianus (II) | | Buhāras staltbriedis |
| | | | Cervus elaphus barbarus (III Alžīrija/Tunisija) | Berberu staltbriedis |
| | Cervus elaphus hanglu (I) | | | Kašmiras staltbriedis |
| | Dama dama mesopotamica (I) | | | Irānas dambriedis |
| | Hippocamelus spp. (I) | | | Andu brieži |
| | | | Mazama temama cerasina (III Gvatemala) | Amerikas sarkanā mazama |
| | Muntiacus crinifrons (I) | | | Melnais muntjaks |
| | Muntiacus vuquangensis (I) | | | Milzu muntjaks |
| | | | Odocoileus virginianus mayensis (III Gvatemala) | Vidusamerikas baltastes briedis |
| | Ozotoceros bezoarticus (I) | | | Pampu briedis |
| | | Pudu mephistophiles (II) | | Ziemeļu pudubriedis |
| | Pudu puda (I) | | | Dienvidu pudubriedis |
| | Rucervus duvaucelii (I) | | | Barasinga |
| | Rucervus eldii (I) | | | Lirragu briedis |
| Giraffidae | | Giraffa camelopardalis (II) | | Žirafes

  Ziemeļu žirafe |
| Hippopotamidae | | | | Nīlzirgi |
| | | Hexaprotodon liberiensis (II) | | Pundurnīlzirgs |
| | | Hippopotamus amphibius (II) | | Nīlzirgs |
| Moschidae | | | | Muskusbrieži |
| | Moschus spp. (I) (tikai Afganistānas, Butānas, Indijas, Mjanmas, Nepālas un Pakistānas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā) | Moschus spp. (II) (izņemot Afganistānas, Butānas, Indijas, Mjanmas, Nepālas un Pakistānas populācijas, kas ir iekļautas A pielikumā) | | Muskusbrieži |
| Suidae | | | | Babirusas, cūkas |
| | Babyrousa babyrussa (I) | | | Babirusa |
| | Babyrousa bolabatuensis (I) | | | Bola-batu babirusa |
| | Babyrousa celebensis (I) | | | Ziemeļu Sulavesi babirusa |
| | Babyrousa togeanensis (I) | | | Todži babirusa |
| | Sus salvanius (I) | | | Pundurcūka |
| Tayassuidae | | | | Pekari |
| | | Tayassuidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas un šīs regulas pielikumos neiekļautās Pecari tajacu populācijas Meksikā un Amerikas Savienotajās Valstīs) | | Pekari |
| | Catagonus wagneri (I) | | | Dienvidamerikas pekars |
| CARNIVORA | | | | |
| Ailuridae | | | | |
| | Ailurus fulgens (I) | | | Mazais panda |
| Canidae | | | | Suņi, lapsas, vilki |
| | | | Canis aureus (III Indija) | Zeltainais šakālis |
| | Canis lupus (I/II)

  (visas populācijas, izņemot populācijas Spānijā uz ziemeļiem no Dvero upes un Grieķijā uz ziemeļiem no 39. paralēles. Butānas, Indijas, Nepālas un Pakistānas populācijas ir uzskaitītas I papildinājumā; visas pārējās populācijas ir uzskaitītas II papildinājumā. Neattiecas uz domesticēto paveidu un dingo – Canis lupus familiaris un Canis lupus dingo) | Canis lupus (II) (populācijas Spānijā uz ziemeļiem no Dvero upes un Grieķijā uz ziemeļiem no 39. paralēles. Neattiecas uz domesticēto paveidu un dingo – Canis lupus familiaris un Canis lupus dingo) | | Vilks |
| | Canis simensis | | | Etiopijas šakālis |
| | | Cerdocyon thous (II) | | Krabjlapsa |
| | | Chrysocyon brachyurus (II) | | Krēpjvilks |
| | | Cuon alpinus (II) | | Sarkanvilks |
| | | Lycalopex culpaeus (II) | | Andu lapsa |
| | | Lycalopex fulvipes (II) | | Darvina lapsa |
| | | Lycalopex griseus (II) | | Dienvidamerikas lapsa |
| | | Lycalopex gymnocercus (II) | | Pampas lapsa |
| | Speothos venaticus (I) | | | Krūmu suns |
| | | | Vulpes bengalensis (III Indija) | Bengālijas lapsa |
| | | Vulpes cana (II) | | Afganistānas lapsa |
| | | Vulpes zerda (II) | | Ziemeļāfrikas lapsa jeb feneks |
| Eupleridae | | | | |
| | | Cryptoprocta ferox (II) | | Fosa |
| | | Eupleres goudotii (II) | | Falanuks |
| | | Fossa fossana (II) | | Madagaskaras fosa |
| Felidae | | | | Kaķi, gepardi, leopardi, lauvas, tīģeri u.c. |
| | | Felidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas. Šī regula neattiecas uz domesticētā paveida īpatņiem. Uz Panthera leo (Āfrikas populācijas) attiecina šādus nosacījumus: savvaļā notvertu īpatņu kauliem, kaulu fragmentiem, kaula izstrādājumiem, nagiem, skeletiem, galvaskausiem un zobiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle;
  gada eksporta kvotas tirdzniecībai ar Dienvidāfrikā nebrīvē audzētu īpatņu kauliem, kaulu fragmentiem, kaula izstrādājumiem, nagiem, skeletiem, galvaskausiem un zobiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, nosaka un Cites sekretariātam paziņo reizi gadā) | | Kaķi |
| | Acinonyx jubatus (I) (dzīviem īpatņiem un medību trofejām noteiktas šādas gada eksporta kvotas: Botsvānai 5; Namībijai 150; Zimbabvei 50. Tirdzniecībā ar šādiem īpatņiem piemēro 4. panta 1. punktu) | | | Gepards |
| | Caracal caracal (I) (tikai Āzijas populācija; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā) | | | Karakals |
| | Catopuma temminckii (I) | | | Zeltainais Āzijas kaķis |
| | Felis nigripes (I) | | | Melnkājainais kaķis |
| | Felis silvestris (II) | | | Meža kaķis |
| | Herpailurus
  yagouaroundi (I) (tikai Centrālamerikas un Ziemeļamerikas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā) | | | Jaguarunds |
| | Leopardus geoffroyi (I) | | | Žofruā kaķis |
| | Leopardus guttulus (I) | | | Dienvidu tīģerkaķis |
| | Leopardus jacobita (I) | | | Andu kaķis |
| | Leopardus pardalis (I) | | | Ocelots |
| | Leopardus tigrinus (I) | | | Tīģerkaķis |
| | Leopardus wiedii (I) | | | Margajs |
| | Lynx lynx (II) | | | Eirāzijas lūsis |
| | Lynx pardinus (I) | | | Ibērijas lūsis |
| | Neofelis diardi (I) | | | Zundu dūmakainais leopards |
| | Neofelis nebulosa (I) | | | Indoķīnas dūmakainais leopards |
| | Panthera leo (I) (tikai Indijas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā) | | | Āzijas lauva |
| | Panthera onca (I) | | | Jaguārs |
| | Panthera pardus (I) | | | Leopards |
| | Panthera tigris (I) | | | Tīģeris |
| | Panthera uncia (I) | | | Sniega leopards |
| | Pardofelis marmorata (I) | | | Marmorkaķis |
| | Prionailurus bengalensis bengalensis (I) (tikai Bangladešas, Indijas un Taizemes populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā) | | | Bengālijas kaķis |
| | Prionailurus iriomotensis (II) | | | Iriomotes kaķis |
| | Prionailurus planiceps (I) | | | Sumatras kaķis |
| | Prionailurus rubiginosus (I) (tikai Indijas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā) | | | Rūsganais kaķis |
| | Puma concolor (I) (tikai Kostarikas un Panamas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā) | | | Vidusamerikas puma |
| Herpestidae | | | | Mangusti |
| | | | Herpestes edwardsi (III Indija/Pakistāna) | Edvardsa mangusts |
| | | | Herpestes fuscus (III Indija) | Brūnais mangusts |
| | | | Herpestes javanicus (III Pakistāna) | Mazais Āzijas mangusts |
| | | | Herpestes javanicus auropunctatus (III Indija) | Mazais Indijas mangusts |
| | | | Herpestes smithii (III Indija) | Smita mangusts |
| | | | Herpestes urva (III Indija) | Krabju mangusts |
| | | | Herpestes vitticollis (III Indija) | Svītrkakla mangusts |
| Hyaenidae | | | | Zemesvilki, hiēnas |
| | | | Hyaena hyaena (III Pakistāna) | Hiēna |
| | | | Proteles cristata (III Botsvāna) | Zemesvilks |
| Mephitidae | | | | Skunksi |
| | | Conepatus humboldtii (II) | | Patagonijas skunkss |
| Mustelidae | | | | Āpši, caunas, zebiekstes u.c. |
| Lutrinae | | | | Ūdri |
| | | Lutrinae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Ūdri |
| | Aonyx capensis microdon (I) (tikai Kamerūnas un Nigērijas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā) | | | Kamerūnas beznagu ūdrs |
| | Aonyx cinerea (I) | | | Āzijas īsnagu ūdrs |
| | Enhydra lutris nereis (I) | | | Pacifika jūrasūdrs |
| | Lontra felina (I) | | | Jūrasūdrs |
| | Lontra longicaudis (I) | | | Garastes upesūdrs |
| | Lontra provocax (I) | | | Dienvidu upesūdrs |
| | Lutra lutra (I) | | | Ūdrs |
| | Lutra nippon (I) | | | Japānas ūdrs |
| | Lutrogale perspicillata (I) | | | Īsmatu ūdrs |
| | Pteronura brasiliensis (I) | | | Brazīlijas dižūdrs |
| Mustelinae | | | | Grizoni, caunas, tairas, zebiekstes |
| | | | Eira barbara (III Hondurasa) | Taira |
| | | | Martes flavigula (III Indija) | Dzeltenkakla cauna |
| | | | Martes foina intermedia (III Indija) | Akmens cauna |
| | | | Martes gwatkinsii (III Indija) | Gvatkinsa cauna |
| | | | Mellivora capensis (III Botsvāna) | Medusāpsis |
| | Mustela nigripes (I) | | | Melnkājainais sesks |
| Odobenidae | | | | Valzirgs |
| | | Odobenus rosmarus (III Kanāda) | | Valzirgs |
| Otariidae | | | | Kotiki, jūras lauvas |
| | | Dalbergia spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto sugu) | | Dienvidu kotiki |
| | Arctocephalus philippii (II) | | | Čīles dienvidu kotiks |
| | Arctocephalus townsendi (I) | | | Gvadelupas dienvidu kotiks |
| Phocidae | | | | Roņi |
| | | Mirounga leonina (II) | | Dienvidu jūraszilonis |
| | Monachus spp. (I) | | | Mūkroņi |
| Procyonidae | | | | Degunlācīši, olingi |
| | | | Nasua narica (III Hondurasa) | Baltpurna degunlācītis |
| | | | Nasua nasua solitaria (III Urugvaja) | Dienvidamerikas degunlācītis |
| | | | Potos flavus (III Hondurasa) | Kinkažu |
| Ursidae | | | | Lāči |
| | | Ursidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Lāči |
| | Ailuropoda melanoleuca (I) | | | Lielais panda |
| | Helarctos malayanus (I) | | | Malajas lācis |
| | Melursus ursinus (I) | | | Garlūpu lācis |
| | Tremarctos ornatus (I) | | | Briļļainais lācis |
| | Ursus arctos (I/II)

  (I papildinājumā ir tikai Butānas, Ķīnas, Meksikas un Mongolijas populācijas, kā arī pasuga Ursus arctos isabellinus; pārējās populācijas un pasugas ir II papildinājumā) | | | Brūnais lācis |
| | Ursus thibetanus (I) | | | Tibetas lācis |
| Viverridae | | | | Binturongs, civetas, linsangi, ūdrciveta, palmcivetas |
| | | | Arctictis binturong (III Indija) | Binturongs |
| | | | Civettictis civetta (III Botsvāna) | Āfrikas civeta |
| | | Cynogale bennettii (II) | | Ūdrciveta |
| | | Hemigalus derbyanus (II) | | Svītrainā civeta |
| | | | Paguma larvata (III Indija) | Himalaju palmciveta |
| | | | Paradoxurus hermaphroditus (III Indija) | Parastā palmciveta |
| | | | Paradoxurus jerdoni (III Indija) | Dienvidindijas palmciveta |
| | | Prionodon linsang (II) | | Svītrainais linsangs |
| | Prionodon pardicolor (I) | | | Plankumainais linsangs |
| | | | Viverra civettina (III Indija) | Lielplankumainā civeta |
| | | | Viverra zibetha (III Indija) | Lielā Indijas civeta |
| | | | Viverricula indica (III Indija) | Mazā Indijas civeta |
| CETACEA | | | | Vaļveidīgie (delfīni, cūkdelfīni, vaļi) |
| | CETACEA
  spp. (I/II)
   (4) | | | Vaļveidīgie |
| CHIROPTERA | | | | |
| Phyllostomidae | | | | Lapdeguņi |
| | | | Platyrrhinus lineatus (III Urugvaja) | Platdegunsikspārnis |
| Pteropodidae | | | | Augļsikspārņi, dižsikspārņi |
| | | Acerodon spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Dižsikspārņi |
| | Acerodon jubatus (I) | | | Dzeltengalvas augļsikspārnis |
| | | Pteropus spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas un izņemot Pteropus brunneus) | | Dižsikspārņi |
| | Pteropus insularis (I) | | | Truku dižsikspārnis |
| | Pteropus livingstonii (II) | | | Livingstona dižsikspārnis |
| | Pteropus loochoensis (I) | | | Japānas dižsikspārnis |
| | Pteropus mariannus (I) | | | Mariānu dižsikspārnis |
| | Pteropus molossinus (I) | | | Ponapes dižsikspārnis |
| | Pteropus pelewensis (I) | | | Pelevas dižsikspārnis |
| | Pteropus pilosus (I) | | | Palavu dižsikspārnis |
| | Pteropus rodricensis (II) | | | Rodrigesas dižsikspārnis |
| | Pteropus samoensis (I) | | | Samoa dižsikspārnis |
| | Pteropus tonganus (I) | | | Tongas dižsikspārnis |
| | Pteropus ualanus (I) | | | Kosraes dižsikspārnis |
| | Pteropus voeltzkowi (II) | | | Pembas dižsikspārnis |
| | Pteropus yapensis (I) | | | Japas dižsikspārnis |
| CINGULATA | | | | |
| Dasypodidae | | | | Bruņneši |
| | | | Cabassous tatouay (III Urugvaja) | Kailastes bruņnesis |
| | | Chaetophractus nationi (II) (gada eksporta kvota ir nulle. Visus īpatņus uzskata par A pielikumā iekļautu sugu īpatņiem un attiecīgi regulē to tirdzniecību) | | Matainais bruņnesis |
| | Priodontes maximus (I) | | | Milzu bruņnesis |
| DASYUROMORPHIA | | | | |
| Dasyuridae | | | | Plēsējsomaiņi |
| | Sminthopsis longicaudata (I) | | | Garastes šaurpēdainis |
| | Sminthopsis psammophila (I) | | | Smiltāju šaurpēdainis |
| DIPROTODONTIA | | | | |
| Macropodidae | | | | Ķenguri, valabiji |
| | | Dendrolagus inustus (II) | | Pelēkais kokķengurs |
| | | Dendrolagus ursinus (II) | | Melnais kokķengurs |
| | Lagorchestes hirsutus (I) | | | Rietumu zaķķengurs |
| | Lagostrophus fasciatus (I) | | | Svītrainais zaķķengurs |
| | Onychogalea fraenata (I) | | | Īsnagu valabijs |
| Phalangeridae | | | | Posumi jeb kuskusi |
| | | Phalanger intercastellanus (II) | | Austrumu posums |
| | | Phalanger mimicus (II) | | Dienvidu posums |
| | | Phalanger orientalis (II) | | Ziemeļu posums |
| | | Spilocuscus kraemeri (II) | | Admiralitātes salu posums |
| | | Spilocuscus maculatus (II) | | Plankumainais kuskuss |
| | | Spilocuscus papuensis (II) | | Jaungvinejas posums |
| Potoroidae | | | | Žurkķenguri |
| | Bettongia spp. (I) | | | Tasmānijas žurkķenguri |
| Vombatidae | | | | Vombati |
| | Lasiorhinus krefftii (I) | | | Krefta vombats |
| LAGOMORPHA | | | | |
| Leporidae | | | | Zaķi, truši |
| | Caprolagus hispidus (I) | | | Āzijas zaķis |
| | Romerolagus diazi (I) | | | Bezastes trusis |
| MONOTREMATA | | | | |
| Tachyglossidae | | | | Ehidnas |
| | | Zaglossus spp. (II) | | Garpurna ehidnas |
| PERAMELEMORPHIA | | | | |
| Peramelidae | | | | |
| | Perameles bougainville (I) | | | Bugenvila bandikuts |
| Thylacomyidae | | | | |
| | Macrotis lagotis (I) | | | Lielais trušbandikuts |
| PERISSODACTYLA | | | | |
| Equidae | | | | Zirgi, savvaļas ēzeļi, zebras |
| | Equus africanus (I) (izņemot domesticēto paveidu Equus asinus, uz ko šī regula neattiecas) | | | Āfrikas savvaļas ēzelis |
| | Equus grevyi (I) | | | Tuksneša zebra |
| | Equus hemionus (I/II) (šī suga ir II papildinājumā, bet pasugas Equus hemionus hemionus un Equus hemionus khur ir I papildinājumā) | | | Kulans |
| | Equus kiang (II) | | | Kiangs |
| | Equus przewalskii (I) | | | Prževaļska zirgs |
| | | Equus zebra hartmannae (II) | | Hartmaņa kalnu zebra |
| | | Equus zebra zebra (II) | | Kāpas kalnu zebra |
| Rhinocerotidae | | | | Degunradži |
| | Rhinocerotidae spp. (I) (izņemot B pielikumā iekļauto pasugu) | | | Degunradži |
| | | Ceratotherium simum simum (II) (tikai Svatini un Dienvidāfrikas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas A pielikumā. Tikai starptautiskā tirdzniecībā ar dzīviem dzīvniekiem, kurus nogādā piemērotā un pieņemamā galamērķī, un medību trofeju tirdzniecībā. Visus pārējos īpatņus uzskata par A pielikumā iekļautu sugu īpatņiem un attiecīgi regulē to tirdzniecību) | | Baltais degunradzis |
| Tapiridae | | | | Tapīri |
| | Tapiridae spp. (I) (izņemot B pielikumā iekļautās sugas) | | | Tapīri |
| | | Tapirus terrestris (II) | | Līdzenumu tapīrs |
| PHOLIDOTA | | | | |
| Manidae | | | | Zvīņneši |
| | | Manis spp. (II)
  (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Zvīņneši |
| | Manis crassicaudata (I) | | | Zvīņnesis |
| | Manis culionensis (I) | | | Zvīņnesis |
| | Manis gigantea (I) | | | Zvīņnesis |
| | Manis javanica (I) | | | Zvīņnesis |
| | Manis pentadactyla (I) | | | Zvīņnesis |
| | Manis temminckii (I) | | | Zvīņnesis |
| | Manis tetradactyla (I) | | | Zvīņnesis |
| | Manis tricuspis (I) | | | Zvīņnesis |
| PILOSA | | | | |
| Bradypodidae | | | | Trīspirkstsliņķi |
| | | Bradypus pygmaeus (II) | | Trīspirkstsliņķis |
| | | Bradypus variegatus (II) | | Brūnkaklsliņķis |
| Myrmecophagidae | | | | Skudrlāči |
| | | Myrmecophaga tridactyla (II) | | Lielais skudrlācis |
| | | | Tamandua mexicana (III Gvatemala) | Meksikas skudrlācis |
| PRIMATES | | | | Primāti |
| | | PRIMATES spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Primāti |
| Atelidae | | | | Zirnekļpērtiķi un bļauri |
| | Alouatta coibensis (I) | | | Koibas salas bļauris |
| | Alouatta palliata (I) | | | Mantijas bļauris |
| | Alouatta pigra (I) | | | Gvatemalas bļauris |
| | Ateles geoffroyi frontatus (I) | | | Melnpieres Žofruā zirnekļpērtiķis |
| | Ateles geoffroyi ornatus (I) | | | Panamas Žofruā zirnekļpērtiķis |
| | Brachyteles arachnoides (I) | | | Dienvidu zirnekļpērtiķis jeb muriki |
| | Brachyteles hypoxanthus (I) | | | Ziemeļu zirnekļpērtiķis jeb muriki |
| | Oreonax flavicauda (I) | | | Dzeltenastes pūkpērtiķis |
| Cebidae | | | | Marmozetes, tamarīni |
| | Callimico goeldii (I) | | | Goelda marmozete |
| | Callithrix aurita (I) | | | Ziemeļbaijas melngalvas titi |
| | Callithrix flaviceps (I) | | | Melnpieres titi |
| | Leontopithecus spp. (I) | | | Melngalvas titi |
| | Saguinus bicolor (I) | | | Baltdeguna kuplastpērtiķis |
| | Saguinus geoffroyi (I) | | | Žofruā cekulainais tamarīns |
| | Saguinus leucopus (I) | | | Baltkāju cekulainais tamarīns |
| | Saguinus martinsi (I) | | | Martinsa tamarīns |
| | Saguinus oedipus (I) | | | Edipa cekulainais tamarīns |
| | Saimiri oerstedii (I) | | | Vidusamerikas saimirs |
| Cercopithecidae | | | | Mērkaķi |
| | Cercocebus galeritus (I) | | | Tanas mangabejs |
| | Cercopithecus diana (I) | | | Diānas mērkaķis |
| | Cercopithecus roloway (I) | | | Garbārdainais Diānas mērkaķis |
| | Cercopithecus solatus (II) | | | Saulastes mērkaķis |
| | Colobus satanas (II) | | | Melnais kolobs |
| | Macaca silenus (I) | | | Lauvu makaks |
| | Macaca sylvanus (I) | | | Makaks |
| | Mandrillus leucophaeus (I) | | | Drils |
| | Mandrillus sphinx (I) | | | Mandrils |
| | Nasalis larvatus (I) | | | Kalimantānas gardegunpērtiķis |
| | Piliocolobus foai (II) | | | Sarkanā gvereca |
| | Piliocolobus gordonorum (II) | | | Udzungvas jeb Gordonu sarkanais kolobs |
| | Piliocolobus kirkii (I) | | | Kērka jeb Zanzibaras sarkanais kolobs |
| | Piliocolobus pennantii (II) | | | Penanta sarkanais kolobs |
| | Piliocolobus preussi (II) | | | Preisa sarkanais kolobs |
| | Piliocolobus rufomitratus (I) | | | Tanas sarkanais kolobs |
| | Piliocolobus tephrosceles (II) | | | Ugandas sarkanais kolobs |
| | Piliocolobus tholloni (II) | | | Tolona Tanas sarkanais kolobs |
| | Presbytis potenziani (I) | | | Mentavai salu langurs |
| | Pygathrix spp. (I) | | | Strupdegunlanguri jeb slaidlanguri |
| | Rhinopithecus spp. (I) | | | Strupdegunpērtiķi |
| | Semnopithecus ajax (I) | | | Svētais langurs jeb hanumans |
| | Semnopithecus dussumieri (I) | | | Kašmiras pelēkais langurs |
| | Semnopithecus entellus (I) | | | Dienvidlīdzenumu pelēkais langurs |
| | Semnopithecus hector (I) | | | Tarajas pelēkais langurs |
| | Semnopithecus hypoleucos (I) | | | Melnpēdu pelēkais langurs |
| | Semnopithecus priam (I) | | | Spalvotais pelēkais langurs |
| | Semnopithecus schistaceus (I) | | | Nepālas pelēkais langurs |
| | Simias concolor (I) | | | Strupastes gardegunpērtiķis jeb vienkrāsainā simija |
| | Trachypithecus delacouri (II) | | | Baltdibena Fransuā cekullangurs |
| | Trachypithecus francoisi (II) | | | Fransuā cekullangurs |
| | Trachypithecus geei (I) | | | Zeltainais cekullangurs |
| | Trachypithecus hatinhensis (II) | | | Hatinha cekullangurs |
| | Trachypithecus johnii (II) | | | Nilgiri cekullangurs |
| | Trachypithecus laotum (II) | | | Laotas cekullangurs |
| | Trachypithecus pileatus (I) | | | Cepurainais cekullangurs |
| | Trachypithecus poliocephalus (II) | | | Tonkinas Fransuā cekullangurs |
| | Trachypithecus shortridgei (I) | | | Šortridža cekullangurs |
| Cheirogaleidae | | | | Pundurlemuri un peļlemuri |
| | Cheirogaleidae spp. (I) | | | Pundurlemuri un peļlemuri |
| Daubentoniidae | | | | Slaidpirkstainis |
| | Daubentonia madagascariensis (I) | | | Slaidpirkstainis |
| Hominidae | | | | Šimpanzes, gorillas, orangutani |
| | Gorilla beringei (I) | | | Austrumu gorilla |
| | Gorilla gorilla (I) | | | Rietumu gorilla |
| | Pan spp. (I) | | | Šimpanzes |
| | Pongo abelii (I) | | | Sumatras orangutans |
| | Pongo pygmaeus (I) | | | Borneo orangutans |
| Hylobatidae | | | | Giboni |
| | Hylobatidae spp. | | | Giboni |
| Indriidae | | | | Indri |
| | Indriidae spp. (I) | | | Indri |
| Lemuridae | | | | Lemuri |
| | Lemuridae spp. (I) | | | Lemuri |
| Lepilemuridae | | | | Slaidlemuri |
| | Lepilemuridae spp. (I) | | | Slaidlemuri |
| Lorisidae | | | | Lori |
| | Nycticebus spp. (I) | | | Lori |
| Pitheciidae | | | | Īsastpērtiķi, titi, kuplastpērtiķi |
| | Cacajao spp. (I) | | | Īsastpērtiķi jeb uakari |
| | Callicebus barbarabrownae (II) | | | Barbaras Braunas titi |
| | Callicebus melanochir (II) | | | Melnmaskas jeb Dienvidbaijas titi |
| | Callicebus nigrifrons (II) | | | Melnpieres titi |
| | Callicebus personatus (II) | | | Melngalvas titi |
| | Chiropotes albinasus (I) | | | Baltdeguna kuplastpērtiķis |
| Tarsiidae | | | | Tarsiji |
| | Tarsius spp. (II) | | | Tarsiji |
| PROBOSCIDEA | | | | |
| Elephantidae | | | | Ziloņi |
| | Elephas maximus (I) | | | Indijas zilonis |
| | Loxodonta africana (I) (izņemot Botsvānas, Namībijas, Dienvidāfrikas un Zimbabves populācijas, kas ir iekļautas B pielikumā) | Loxodonta africana (II)
  (Botsvānas, Dienvidāfrikas, Namībijas un Zimbabves populācijas  (5); visas pārējās populācijas ir iekļautas A pielikumā) | | Āfrikas zilonis |
| RODENTIA | | | | |
| Chinchillidae | | | | Šinšillas |
| | Chinchilla spp. (I) (šī regula neattiecas uz domesticētā paveida īpatņiem) | | | Šinšillas |
| Cuniculidae | | | | Pakas |
| | | | Cuniculus paca (III Hondurasa) | Paka |
| Dasyproctidae | | | | Aguti |
| | | | Dasyprocta punctata (III Hondurasa) | Punktainais agutis |
| Erethizontidae | | | | Dienvidamerikas dzeloņcūkas |
| | | | Sphiggurus mexicanus (III Hondurasa) | Meksikas kokdzeloņcūka |
| | | | Sphiggurus spinosus (III Urugvaja) | Asā kokdzeloņcūka |
| Hystricidae | | | | Dzeloņcūkas |
| | Hystrix cristata | | | Ziemeļāfrikas dzeloņcūka |
| Muridae | | | | Peles, žurkas |
| | | Leporillus conditor (II) | | Austrālijas būvētājžurka |
| | | Pseudomys fieldi (II) | | Austrālijas māņpele |
| | | Xeromys myoides (II) | | Māņu ūdensžurka |
| | | Zyzomys pedunculatus (II) | | Makdonela grēdas resnastes žurka |
| Sciuridae | | | | Vāveres |
| | Cynomys mexicanus (I) | | | Meksikas suņmurkšķis |
| | | | Marmota caudata (III Indija) | Garastes murkšķis |
| | | | Marmota himalayana (III Indija) | Himalaju murkšķis |
| | | Ratufa spp. (II) | | Dižvāveres |
| SCANDENTIA | | | | |
| | | SCANDENTIA spp. (II) | | Tupajas |
| SIRENIA | | | | |
| Dugongidae | | | | Dugongs |
| | Dugong dugon (I) | | | Dugongs |
| Trichechidae | | | | Lamantīni |
| | Trichechus inunguis (I) | | | |
| | Trichechus manatus (I) | | | |
| | Trichechus senegalensis (I) | | | |
| AVES | | | | Putni |
| ANSERIFORMES | | | | |
| Anatidae | | | | Pīles, zosis, gulbji u.c. |
| | Anas aucklandica (I) | | | Brūnais krīklis |
| | | Anas bernieri (II) | | Madagaskaras krīklis |
| | Anas chlorotis (I) | | | Jaunzēlandes brūnais krīklis |
| | | Anas formosa (II) | | Baikāla krīklis |
| | Anas laysanensis (I) | | | Leisanas pīle |
| | Anas nesiotis (I) | | | Kempbela krīklis |
| | Anas querquedula | | | Prīkšķe |
| | Asarcornis scutulata (I) | | | Baltspārnu pīle |
| | Aythya innotata | | | Madagaskaras baltacis |
| | Aythya nyroca | | | Baltacis |
| | Branta canadensis leucopareia (I) | | | Aleutu zoss |
| | Branta ruficollis
  (II) | | | Sarkankakla zoss |
| | Branta sandvicensis (I) | | | Havaju zoss |
| | | Coscoroba coscoroba (II) | | Koskaroba |
| | | Cygnus melancoryphus (II) | | Melnkakla gulbis |
| | | Dendrocygna arborea (II) | | Kubas svilpējzoss |
| | | | Dendrocygna autumnalis (III Hondurasa) | Sarkanknābja svilpējzoss |
| | | | Dendrocygna bicolor (III Hondurasa) | Rūsganā svilpējzoss |
| | Mergus octosetaceus | | | Brazīlijas gaura |
| | Oxyura leucocephala (II) | | | Baltgalvas zilknābis |
| | Rhodonessa caryophyllacea (I) | | | Sārtgalvas pīle |
| | | Sarkidiornis melanotos (II) | | Paugurknābja pīle |
| | Tadorna cristata | | | Cekulainā dižpīle |
| APODIFORMES | | | | |
| Trochilidae | | | | Kolibri |
| | | Trochilidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Kolibri |
| | Glaucis dohrnii (I) | | | Āķknābja kolibri |
| CHARADRIIFORMES | | | | |
| Burhinidae | | | | Lielači |
| | | | Burhinus bistriatus (III Gvatemala) | Amerikas lielacis |
| Laridae | | | | Kaijas, zīriņi |
| | Larus relictus (I) | | | Mongolijas kaija |
| Scolopacidae | | | | Kuitalas, tilbītes |
| | Numenius borealis (I) | | | Eskimosu kuitala |
| | Numenius tenuirostris (I) | | | Tievknābja kuitala |
| | Tringa guttifer (I) | | | Lāsainā tilbīte |
| CICONIIFORMES | | | | |
| Ardeidae | | | | Gārņi |
| | Ardea alba | | | Baltais gārnis |
| | Bubulcus ibis | | | Lopu gārnis |
| | Egretta garzetta | | | Mazais baltais gārnis |
| Balaenicipitidae | | | | Tupeļknābji |
| | | Balaeniceps rex (II) | | Tupeļknābis |
| Ciconiidae | | | | Stārķi |
| | Ciconia boyciana (I) | | | Melnknābja stārķis |
| | Ciconia nigra (II) | | | Melnais stārķis |
| | Ciconia stormi | | | Džungļu stārķis |
| | Jabiru mycteria (I) | | | Jabiru |
| | Leptoptilos dubius | | | Lielais adjutants |
| | Mycteria cinerea (I) | | | Pelēkais stārķis |
| Phoenicopteridae | | | | Flamingi |
| | | Phoenicopteridae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Flamingi |
| | Phoenicopterus ruber (II) | | | Sarkanais flamings |
| Threskiornithidae | | | | Ibisi, karošknābji |
| | | Eudocimus ruber (II) | | Sarkanais ibiss |
| | Geronticus calvus (II) | | | Kapzemes ibiss |
| | Geronticus eremita (I) | | | Klinšu ibiss |
| | Nipponia nippon (I) | | | Japānas ibiss |
| | Platalea leucorodia (II) | | | Karošknābis |
| | Pseudibis gigantea | | | Milzu ibiss |
| COLUMBIFORMES | | | | |
| Columbidae | | | | Ūbeles, baloži |
| | Caloenas nicobarica (I) | | | Nikobaru balodis |
| | Claravis godefrida | | | Pupurspārnu zemesūbele |
| | Columba livia | | | Klinšu balodis |
| | Ducula mindorensis (I) | | | Mindoro dižbalodis |
| | | Gallicolumba luzonica (II) | | Luzonas zemesbalodis |
| | | Goura spp. (II) | | Vainagbaloži |
| | Leptotila wellsi | | | Grenādas ūbele |
| | | | Nesoenas mayeri (III Maurīcija) | Sārtais balodis |
| | Streptopelia turtur | | | Parastā ūbele |
| CORACIIFORMES | | | | |
| Bucerotidae | | | | Degunragputni |
| | | Aceros spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Degunragputni |
| | Aceros nipalensis (I) | | | Rudkakla degunragputns |
| | | Anorrhinus spp. (II) | | Degunragputni |
| | | Anthracoceros spp. (II) | | Degunragputni |
| | | Berenicornis spp. (II) | | Degunragputni |
| | | Buceros spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Degunragputni |
| | Buceros bicornis (I) | | | Lielais degunragputns |
| | | Penelopides spp. (II) | | Degunragputni |
| | Rhinoplax vigil (I) | | | Bruņcepures degunragputns |
| | | Rhyticeros spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Degunragputni |
| | Rhyticeros subruficollis (I) | | | Blīsa degunragputns |
| CUCULIFORMES | | | | |
| Musophagidae | | | | Turako |
| | | Tauraco spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Turako |
| | Tauraco bannermani (II) | | | Bannermaņa turako |
| FALCONIFORMES | | | | Piekūnveidīgie (ērgļi, piekūni, vanagi, lijas) |
| | | FALCONIFORMES spp. (II)
  (izņemot A pielikumā iekļautās sugas; izņemot vienu C pielikumā iekļauto Cathartidae dzimtas sugu (pārējās minētās dzimtas sugas šīs regulas pielikumos nav iekļautas) un izņemot Caracara lutosa) | | Piekūnveidīgie |
| Accipitridae | | | | Vanagi, ērgļi |
| | Accipiter brevipes (II) | | | Īskāju vanags |
| | Accipiter gentilis (II) | | | Vistu vanags |
| | Accipiter nisus (II) | | | Zvirbuļvanags |
| | Aegypius monachus (II) | | | Melnais grifs |
| | Aquila adalberti (I) | | | Spānijas ērglis |
| | Aquila chrysaetos (II) | | | Klinšu ērglis |
| | Aquila clanga (II) | | | Vidējais ērglis |
| | Aquila heliaca (I) | | | Karaliskais ērglis |
| | Aquila pomarina (II) | | | Mazais ērglis |
| | Buteo buteo (II) | | | Peļu klijāns |
| | Buteo lagopus (II) | | | Bikšainais klijāns |
| | Buteo rufinus (II) | | | Garkāju klijāns |
| | Chondrohierax uncinatus wilsonii (I) | | | Kubas klija |
| | Circaetus gallicus (II) | | | Parastais čūskērglis |
| | Circus aeruginosus (II) | | | Niedru lija |
| | Circus cyaneus (II) | | | Lauku lija |
| | Circus macrourus (II) | | | Stepes lija |
| | Circus pygargus (II) | | | Pļavas lija |
| | Elanus caeruleus (II) | | | Melnplecu klija |
| | Eutriorchis astur (II) | | | Madagaskaras čūskērglis |
| | Gypaetus barbatus (II) | | | Bārdainais grifs |
| | Gyps fulvus (II) | | | Baltgalvas grifs |
| | Haliaeetus spp. (I/II) (Haliaeetus albicilla ir I papildinājumā; pārējās sugas ir uzskaitītas II papildinājumā) | | | Jūras ērgļi |
| | Harpia harpyja (I) | | | Harpijērglis |
| | Hieraaetus fasciatus (II) | | | Svītrainais ērglis |
| | Hieraaetus pennatus (II) | | | Pundurērglis |
| | Leucopternis occidentalis (II) | | | Pelēkmuguras klijāns |
| | Milvus migrans (II) (izņemot Milvus migrans lineatus, kas iekļauts B pielikumā) | | | Melnā klija |
| | Milvus milvus (II) | | | Sarkanā klija |
| | Neophron percnopterus (II) | | | Baltais grifs |
| | Pernis apivorus (II) | | | Ķīķis |
| | Pithecophaga jefferyi (I) | | | Filipīnu ērglis |
| Cathartidae | | | | Amerikas grifi |
| | Gymnogyps californianus (I) | | | Kalifornijas kondors |
| | | | Sarcoramphus papa (III Hondurasa) | Karaliskais kondors |
| | Vultur gryphus (I) | | | Andu kondors |
| Falconidae | | | | Piekūni |
| | Falco araeus (I) | | | Seišelu piekūns |
| | Falco biarmicus (II) | | | Rudgalvas piekūns |
| | Falco cherrug (II) | | | Stepes piekūns |
| | Falco columbarius (II) | | | Purva piekūns |
| | Falco eleonorae (II) | | | Eleonoras piekūns |
| | Falco jugger (I) | | | Indijas piekūns |
| | Falco naumanni (II) | | | Naumaņa piekūns |
| | Falco newtoni (I) (tikai Seišelu populācija) | | | Madagaskaras piekūns |
| | Falco pelegrinoides (I) | | | Tuksneša piekūns |
| | Falco peregrinus (I) | | | Lielais piekūns |
| | Falco punctatus (I) | | | Maurīcijas piekūns |
| | Falco rusticolus (I) | | | Medību piekūns |
| | Falco subbuteo (II) | | | Bezdelīgu piekūns |
| | Falco tinnunculus (II) | | | Lauka piekūns |
| | Falco vespertinus (II) | | | Kukaiņu piekūns |
| Pandionidae | | | | Zivjērgļi |
| | Pandion haliaetus (II) | | | Zivjērglis |
| GALLIFORMES | | | | |
| Cracidae | | | | |
| | Crax alberti (III Kolumbija) | | | Alberta kokuvista |
| | Crax blumenbachii (I) | | | Blūmenbaha kokuvista |
| | | | Crax daubentoni (III Kolumbija) | Kokuvista |
| | | Crax fasciolata | | Kailsejas kokuvista |
| | | | Crax globulosa (III Kolumbija) | Kokuvista |
| | | | Crax rubra (III Kolumbija/Gvatemala/Hondurasa) | Sārtā kokuvista |
| | Mitu mitu (I) | | | Alagoas kokuvista |
| | Oreophasis derbianus (I) | | | Kokuvista |
| | | | Ortalis vetula (III Gvatemala/Hondurasa) | Pelēkā čačalaka |
| | | | Pauxi pauxi (III Kolumbija) | Bruņcepures kokuvista |
| | Penelope albipennis (I) | | | Baltspārnu guana |
| | | | Penelope purpurascens (III Hondurasa) | Cekulainā guana |
| | | | Penelopina nigra (III Gvatemala) | Augstieņu guana |
| | Pipile jacutinga (I) | | | Melnpieres svilpējguana |
| | Pipile pipile (I) | | | Trinidadas svilpējguana |
| Megapodiidae | | | | Lielkājvistas |
| | Macrocephalon maleo (I) | | | Sulavesi lielkājvista |
| Phasianidae | | | | Rubeņi, pērļu vistiņas, irbes, fazāni, tragopāni |
| | | Argusianus argus (II) | | Lielais arguss |
| | Catreus wallichii (I) | | | Raibais cekulfazāns |
| | Colinus virginianus ridgwayi (I) | | | Virdžīnijas paipala |
| | Crossoptilon crossoptilon (I) | | | Baltais ausfazāns |
| | Crossoptilon mantchuricum (I) | | | Brūnais ausfazāns |
| | | Gallus sonneratii (II) | | Indijas vista |
| | | Ithaginis cruentus (II) | | Fazāns |
| | Lophophorus impejanus (I) | | | Himalaju monals |
| | Lophophorus lhuysii (I) | | | Ķīnas monals |
| | Lophophorus sclateri (I) | | | Baltastes monals |
| | Lophura edwardsi (I) | | | Edvardsa fazāns |
| | | Lophura hatinhensis | | Vjetnamas fazāns |
| | | | Lophura leucomelanos (III Pakistāna) | Melnais fazāns |
| | Lophura swinhoii (I) | | | Taivānas fazāns |
| | | | Meleagris ocellata (III Gvatemala) | Briļļainais tītars |
| | Odontophorus strophium | | | Apkakles cekulpaipala |
| | Ophrysia superciliosa | | | Himalaju paipala |
| | | | Pavo cristatus (III Pakistāna) | Indijas pāvs |
| | | Pavo muticus (II) | | Zaļais pāvs |
| | | Polyplectron bicalcaratum (II) | | Pelēkais pāvfazāns |
| | | Polyplectron germaini (II) | | Brūnais pāvfazāns |
| | | Polyplectron malacense (II) | | Malajas pāvfazāns |
| | Polyplectron napoleonis (I) | | | Palavanas pāvfazāns |
| | | Polyplectron schleiermacheri (II) | | Borneo pāvfazāns |
| | | | Pucrasia macrolopha (III Pakistāna) | Koklasa fazāns |
| | Rheinardia ocellata (I) | | | Cekulainais arguss |
| | Syrmaticus ellioti (I) | | | Eliota fazāns |
| | Syrmaticus humiae (I) | | | Birmas fazāns |
| | Syrmaticus mikado (I) | | | Mikado fazāns |
| | | Syrmaticus reevesii (II) | | Karaliskais fazāns |
| | Tetraogallus caspius (I) | | | Kaspijas sniegirbe |
| | Tetraogallus tibetanus (I) | | | Tibetas sniegirbe |
| | Tragopan blythii (I) | | | Pelēkvēdera tragopāns |
| | Tragopan caboti (I) | | | Ķīnas tragopāns |
| | Tragopan melanocephalus (I) | | | Melngalvas tragopāns |
| | | | Tragopan satyra (III Nepāla) | Satīra tragopāns |
| | | Tympanuchus cupido attwateri (II) | | Prēriju rubenis |
| GRUIFORMES | | | | |
| Gruidae | | | | Dzērves |
| | | Gruidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Dzērves |
| | Balearica pavonina (I) | | | Tumšā vainagdzērve |
| | Grus americana (I) | | | Amerikas dzērve |
| | Grus canadensis (I/II) (šī suga ir II papildinājumā, bet pasugas Grus
  canadensis
  nesiotes un Grus
  canadensis
  pulla ir uzskaitītas I papildinājumā) | | | Kanādas dzērve |
| | Grus grus (II) | | | Pelēkā dzērve |
| | Grus japonensis (I) | | | Japānas dzērve |
| | Grus leucogeranus (I) | | | Baltā dzērve |
| | Grus monacha (I) | | | Melnā dzērve |
| | Grus nigricollis (I) | | | Melnkakla dzērve |
| | Grus vipio (I) | | | Baltkakla dzērve |
| Otididae | | | | Sīgas |
| | | Otididae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Sīgas |
| | Ardeotis nigriceps (I) | | | Indijas melngalvas sīga |
| | Chlamydotis macqueenii (I) | | | Apkakles sīga |
| | Chlamydotis undulata (I) | | | Sahāras sīga |
| | Houbaropsis bengalensis (I) | | | Bengālijas sīga |
| | Otis tarda (II) | | | Lielā sīga |
| | Sypheotides indicus (II) | | | Cekulainā sīga |
| | Tetrax tetrax (II) | | | Mazā sīga |
| Rallidae | | | | Dumbrvistiņas |
| | Gallirallus sylvestris (I) | | | Meža dumbrvistiņa |
| Rhynochetidae | | | | Kagu |
| | Rhynochetos jubatus (I) | | | Kagu |
| PASSERIFORMES | | | | |
| Atrichornithidae | | | | Gludastes |
| | Atrichornis clamosus (I) | | | Rietumu gludaste |
| Cotingidae | | | | Kotingi |
| | | | Cephalopterus ornatus (III Kolumbija) | Amazones lietussargputns |
| | | | Cephalopterus penduliger (III Kolumbija) | Garsekstes lietussargputns |
| | Cotinga maculata (I) | | | Ziljostas kotings |
| | | Rupicola spp. (II) | | Klinšugailīši |
| | Xipholena atropurpurea (I) | | | Baltspārnu kotings |
| Emberizidae | | | | Kardināli, tanagras |
| | | Gubernatrix cristata (II) | | Dzeltenais kardināls |
| | | Paroaria capitata (II) | | Dzeltenknābja kardināls |
| | | Paroaria coronata (II) | | Sarkancekula kardināls |
| | | Tangara fastuosa (II) | | Septiņkrāsu tanagra |
| Estrildidae | | | | Punduržubītes |
| | | Amandava formosa (II) | | Zaļā punduržubīte |
| | | Lonchura fuscata | | Punduržubīte |
| | | Lonchura oryzivora (II) | | Rīsu žubīte |
| | | Poephila cincta cincta (II) | | Melnrīkles žubīte |
| Fringillidae | | | | Žubītes |
| | Carduelis cucullata (I) | | | Sarkanais ķivulis |
| | | Carduelis yarrellii (II) | | Dzeltensejas ķivulis |
| Hirundinidae | | | | Bezdelīgas |
| | Pseudochelidon sirintarae (I) | | | Baltacu čurkste |
| Icteridae | | | | Amerikas vālodzes |
| | Xanthopsar flavus (I) | | | Dzeltenkapuces strazds |
| Meliphagidae | | | | Medusputni |
| | | Lichenostomus melanops cassidix (II) | | Dzeltencekula medusputns |
| Muscicapidae | | | | Mušķērāji |
| | Acrocephalus rodericanus (III Maurīcija) | | | Rodrigesas ķauķis |
| | | Cyornis ruckii (II) | | Ruka mušķērājs |
| | | Dasyornis broadbenti litoralis (II) | | Rūsganais sarknābis (rietumu pasuga) |
| | | Dasyornis longirostris (II) | | Sarknābis |
| | | Garrulax canorus (II) | | Ķīnas hvameja |
| | | Garrulax taewanus (II) | | Taivānas hvameja |
| | | Leiothrix argentauris (II) | | Sudrabausu mesija |
| | | Leiothrix lutea (II) | | Mandarīnrīklīte |
| | | Liocichla omeiensis (II) | | Omei-šana tarkšķis |
| | Picathartes gymnocephalus (I) | | | Baltkakla klinšuvārna |
| | Picathartes oreas (I) | | | Pelēkkakla klinšuvārna |
| | | | Terpsiphone bourbonnensis (III Maurīcija) | Maskarēnu paradīzes mušķērājs |
| Paradisaeidae | | | | Paradīzes putni |
| | | Paradisaeidae spp. (II) | | Paradīzes putni |
| Pittidae | | | | Pitas |
| | | Pitta guajana (II) | | Raibā pita |
| | Pitta gurneyi (I) | | | Gurnejas pita |
| | Pitta kochi (I) | | | Koha pita |
| | | Pitta nympha (II) | | Burvīgā pita |
| Pycnonotidae | | | | Bulbuli |
| | | Pycnonotus zeylanicus (II) | | Zeltgalvas bulbuls |
| Sturnidae | | | | Strazdi |
| | | Gracula religiosa (II) | | Pakalnu maina |
| | Leucopsar rothschildi (I) | | | Bali strazds |
| Zosteropidae | | | | Briļļuputni |
| | Zosterops albogularis (I) | | | Baltkrūšu baltactiņa |
| PELECANIFORMES | | | | |
| Fregatidae | | | | Fregatputni |
| | Fregata andrewsi (I) | | | Ziemsvētku salas fregatputns |
| Pelecanidae | | | | Pelikāni |
| | Pelecanus crispus (I) | | | Cirtainais pelikāns |
| Sulidae | | | | Sullas |
| | Papasula abbotti (I) | | | Abota sulla |
| PICIFORMES | | | | |
| Capitonidae | | | | Bārdaiņi |
| | | | Semnornis ramphastinus (III Kolumbija) | Tukānu bārdainis |
| Picidae | | | | Dzeņi |
| | Dryocopus javensis richardsi (I) | | | Korejas baltvēdera dzilna |
| Ramphastidae | | | | Tukāni |
| | | | Baillonius bailloni (III Argentīna) | Safrāna tukāns |
| | | Pteroglossus aracari (II) | | Melnkakla arakari |
| | | | Pteroglossus castanotis (III Argentīna) | Brūnausu arakari |
| | | Pteroglossus viridis (II) | | Zaļais arakari |
| | | | Ramphastos dicolorus (III Argentīna) | Zaļknābja tukāns |
| | | Ramphastos sulfuratus (II) | | Raibknābja tukāns |
| | | Ramphastos toco (II) | | Lielais tukāns jeb toko |
| | | Ramphastos tucanus (II) | | Sarkanknābja tukāns |
| | | Ramphastos vitellinus (II) | | Rievknābja tukāns |
| | | | Selenidera maculirostris (III Argentīna) | Raibknābja tukāniņš |
| PODICIPEDIFORMES | | | | |
| Podicipedidae | | | | Dūkuri |
| | Podilymbus gigas (I) | | | Atitlana dūkuris |
| PROCELLARIIFORMES | | | | |
| Diomedeidae | | | | Albatrosi |
| | Phoebastria albatrus (I) | | | Īsastes albatross |
| PSITTACIFORMES | | | | Kakadū, lori, aras, papagaiļi u.c. |
| | | PSITTACIFORMES spp. (II)
  (izņemot A pielikumā iekļautās sugas, kā arī Agapornis roseicollis, Melopsittacus
  undulatus, Nymphicus
  hollandicus un Psittacula krameri, kuras šīs regulas pielikumos nav iekļautas) | | Dažādi papagaiļveidīgie |
| Cacatuidae | | | | Kakadu |
| | Cacatua goffiniana (I) | | | Tanimbāras kakadu |
| | Cacatua haematuropygia (I) | | | Filipīnu kakadu |
| | Cacatua moluccensis (I) | | | Moluku kakadu |
| | Cacatua sulphurea (I) | | | Dzeltencekula kakadu |
| | Probosciger aterrimus (I) | | | Palmu kakadu |
| Loriidae | | | | Lori papagaiļi |
| | Eos histrio (I) | | | Sarkanzilais lori papagailis |
| | Vini spp. (I/II) (suga Vini
  ultramarina ir I papildinājumā, pārējās sugas ir uzskaitītas II papildinājumā) | | | Lori papagaiļi |
| Psittacidae | | | | Amazones, aras, papagaiļi |
| | Amazona arausiaca (I) | | | Sarkankakla amazone |
| | Amazona auropalliata (I) | | | Dzeltenpakauša amazone |
| | Amazona barbadensis (I) | | | Dzeltenplecu amazone |
| | Amazona brasiliensis (I) | | | Sarkanastes amazone |
| | Amazona finschi (I) | | | Lilijvainaga amazone |
| | Amazona guildingii (I) | | | Gildinga amazone |
| | Amazona imperialis (I) | | | Karaliskā amazone |
| | Amazona leucocephala (I) | | | Baltgalvas amazone |
| | Amazona oratrix (I) | | | Dzeltengalvas amazone |
| | Amazona pretrei (I) | | | Sarkansejas amazone |
| | Amazona rhodocorytha (I) | | | Sarkanvainaga amazone |
| | Amazona tucumana (I) | | | Tukumanas amazone |
| | Amazona versicolor (I) | | | Zaigojošā amazone |
| | Amazona vinacea (I) | | | Vīnkrūšu amazone |
| | Amazona viridigenalis (I) | | | Zaļvaigu amazone |
| | Amazona vittata (I) | | | Sarkanpieres amazone |
| | Anodorhynchus spp. (I) | | | Aras |
| | Ara ambiguus (I) | | | Zaļā ara |
| | Ara glaucogularis (I) | | | Zilkakla ara |
| | Ara macao (I) | | | Sarkanā ara |
| | Ara militaris (I) | | | Zaļplecu ara |
| | Ara rubrogenys (I) | | | Sarkanausu ara |
| | Cyanopsitta spixii (I) | | | Spiksa ara |
| | Cyanoramphus cookii (I) | | | Norfolkas papagailis |
| | Cyanoramphus forbesi (I) | | | Četemas papagailis |
| | Cyanoramphus novaezelandiae (I) | | | Sarkanpieres papagailis |
| | Cyanoramphus saisseti (I) | | | Papagailis |
| | Cyclopsitta diophthalma coxeni (I) | | | Koksena dubultacu papagailis |
| | Eunymphicus cornutus (I) | | | Ragainais papagailis |
| | Guarouba guarouba (I) | | | Zeltainā aratinga |
| | Neophema chrysogaster (I) | | | Oranžvēdera papagailis |
| | Ognorhynchus icterotis (I) | | | Dzeltenausu papagailis |
| | Pezoporus occidentalis (I) | | | Nakts papagailis |
| | Pezoporus wallicus (I) | | | Zemes papagailis |
| | Pionopsitta pileata (I) | | | Sarkansejas papagailis |
| | Primolius couloni (I) | | | Zilgalvas ara |
| | Primolius maracana (I) | | | Sarkanmuguras ara |
| | Psephotus chrysopterygius (I) | | | Dzeltenplecu papagailis |
| | Psephotus dissimilis (I) | | | Kapuces papagailis |
| | Psephotus pulcherrimus (I) | | | Paradīzes papagailis |
| | Psittacula echo (I) | | | Maurīcijas papagailis |
| | Psittacus erithacus (I) | | | Pelēkais papagailis |
| | Pyrrhura cruentata (I) | | | Zilkrūšu papagailis |
| | Rhynchopsitta spp. (I) | | | Papagaiļi |
| | Strigops habroptilus (I) | | | Jaunzēlandes pūčpapagailis |
| RHEIFORMES | | | | |
| Rheidae | | | | Nandu |
| | Pterocnemia pennata (I) (izņemot pasugu Pterocnemia
  pennata
  pennata, kas iekļauta B pielikumā) | | | Darvina nandu |
| | | Pterocnemia pennata pennata (II) | | Darvina nandu |
| | | Rhea americana (II) | | Lielais nandu |
| SPHENISCIFORMES | | | | |
| Spheniscidae | | | | Pingvīni |
| | | Spheniscus demersus (II) | | Kapzemes pingvīns |
| | Spheniscus humboldti (I) | | | Humbolta pingvīns |
| STRIGIFORMES | | | | Pūces |
| | | STRIGIFORMES spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas un izņemot Sceloglaux albifacies) | | Pūces |
| Strigidae | | | | Pūces |
| | Aegolius funereus (II) | | | Bikšainais apogs |
| | Asio flammeus (II) | | | Purva pūce |
| | Asio otus (II) | | | Ausainā pūce |
| | Athene noctua (II) | | | Mājas apogs |
| | Bubo bubo (II) (izņemot pasugu Bubo bubo bengalensis, kas iekļauta B pielikumā) | | | Ūpis |
| | Glaucidium passerinum (II) | | | Apodziņš |
| | Heteroglaux blewitti (I) | | | Džungļu apogs |
| | Mimizuku gurneyi (I) | | | Lielā auspūcīte |
| | Ninox natalis (I) | | | Ziemsvētku salas vanagpūce |
| | Nyctea scandiaca (II) | | | Baltā pūce |
| | Otus ireneae (II) | | | Sokokes pūcīte |
| | Otus scops (II) | | | Mazā pūcīte |
| | Strix aluco (II) | | | Meža pūce |
| | Strix nebulosa (II) | | | Ziemeļu pūce |
| | Strix uralensis (II) (izņemot pasugu Strix uralensis davidi, kas iekļauta B pielikumā) | | | Urālpūce |
| | Surnia ulula (II) | | | Svītrainā pūce |
| Tytonidae | | | | Plīvurpūces |
| | Tyto alba (II) | | | Plīvurpūce |
| | Tyto soumagnei (I) | | | Madagaskaras plīvurpūce |
| STRUTHIONIFORMES | | | | |
| Struthionidae | | | | Āfrikas strauss |
| | Struthio camelus (I) (tikai Alžīrijas, Burkinafaso, Kamerūnas, Centrālāfrikas Republikas, Čadas, Mali, Mauritānijas, Marokas, Nigēras, Nigērijas, Senegālas un Sudānas populācijas; pārējās populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas) | | | Āfrikas strauss |
| TINAMIFORMES | | | | |
| Tinamidae | | | | Tinamu |
| | Tinamus solitarius (I) | | | Vientuļais tinamu |
| TROGONIFORMES | | | | |
| Trogonidae | | | | Kvecali |
| | Pharomachrus mocinno (I) | | | Greznais kvecals |
| REPTILIA | | | | Rāpuļi |
| CROCODYLIA | | | | Aligatori, kaimani, krokodili |
| | | CROCODYLIA spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Aligatori, kaimani, krokodili |
| Alligatoridae | | | | Aligatori, kaimani |
| | Alligator sinensis (I) | | | Ķīnas aligators |
| | Caiman crocodilus apaporiensis (I) | | | Apaporas kaimans |
| | Caiman latirostris (I) (izņemot Argentīnas populāciju, kas ir iekļauta B pielikumā) | | | Platpurna kaimans |
| | Melanosuchus niger (I) (izņemot B pielikumā iekļauto Brazīlijas populāciju un B pielikumā iekļauto Ekvadoras populāciju, kurai noteiktā gada eksporta kvota ir nulle tik ilgi, kamēr Cites Sekretariāts un IUCN/SSC specializētā krokodilu izpētes grupa nav apstiprinājuši gada kvotu) | | | Melnais kaimans |
| Crocodylidae | | | | Krokodili |
| | Crocodylus acutus (I) (izņemot populāciju Sispatas līča, Tinahonesas, Labalsas un tuvākās apkaimes Integrētajā mangrovju pārvaldības rajonā Kordovas departamentā, Kolumbijā, un Kubas populāciju, kas abas ir iekļautas B pielikumā, un Meksikas populāciju, kas ir iekļauta B pielikumā un uz ko attiecas nulles eksporta kvota savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā) | | | Smailpurna krokodils |
| | Crocodylus cataphractus (I) | | | Garpurna krokodils |
| | Crocodylus intermedius (I) | | | Orinoko krokodils |
| | Crocodylus mindorensis (I) | | | Mindoro krokodils |
| | Crocodylus moreletii (I) (izņemot Belizas populāciju, kas ir iekļauta B pielikumā ar nulles kvotu savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā, un Meksikas populāciju, kas ir iekļauta B pielikumā) | | | Morlē krokodils |
| | Crocodylus niloticus (I) (izņemot Botsvānas un Ēģiptes populācijas (ar nulles kvotu savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā), Etiopijas, Kenijas, Madagaskaras, Malāvijas, Mozambikas, Namībijas, Dienvidāfrikas, Ugandas un Tanzānijas Savienotās Republikas populācijas (gada eksporta kvota papildus audzētavu īpatņiem nepārsniedz 1600 savvaļas īpatņu, ieskaitot medību trofejas) un Zambijas un Zimbabves populācijas; šīs populācijas ir iekļautas B pielikumā) | | | Nīlas krokodils |
| | Crocodylus palustris (I) | | | Purva krokodils |
| | Crocodylus porosus (I) (izņemot Austrālijas, Indonēzijas, Malaizijas (Malaizijā īpatņu ieguve savvaļā atļauta tikai Saravakas štatā, bet pārējos Malaizijas štatos (Sabahā un Pussalas Malaizijā) savvaļas īpatņiem noteikta nulles kvota, kuru var mainīt vienīgi ar Cites Pušu apstiprinājumu) un Papua-Jaungvinejas populācijas, kas ir iekļautas B pielikumā) | | | Šķautņainais krokodils |
| | Crocodylus rhombifer (I) | | | Kubas krokodils |
| | Crocodylus siamensis (I) | | | Siāmas krokodils |
| | Osteolaemus tetraspis (I) | | | Struppurna krokodils |
| | Tomistoma schlegelii (I) | | | Gaviālkrokodils |
| Gavialidae | | | | Gaviāls |
| | Gavialis gangeticus (I) | | | Gangas gaviāls |
| RHYNCHOCEPHALIA | | | | |
| Sphenodontidae | | | | Tuataras |
| | Sphenodon spp. (I) | | | Tuataras |
| SAURIA | | | | |
| Agamidae | | | | Dzelkņastes (agāmas u. c.) |
| | | Ceratophora aspera (II) (nulles kvota savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā) | | Raupjdeguna ragķirzaka |
| | Ceratophora erdeleni (I) | | | Erdelena ragķirzaka |
| | Ceratophora karu (I) | | | Karu ragķirzaka |
| | | Ceratophora
  stoddartii (II) (nulles kvota savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā) | | Degunradža ragķirzaka |
| | Ceratophora tennentii (I) | | | Tenenta ragķirzaka |
| | Cophotis ceylanica (I) | | | Pundurķirzakas |
| | Cophotis dumbara (I) | | | Dumbaras kalnu pundurķirzaka |
| | | Lyriocephalus
  scutatus (II) (nulles kvota savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā) | | Kuprdeguna ķirzaka |
| | | Saara spp. (II) | | |
| | | Uromastyx spp. (II) | | Joslastes |
| Anguidae | | | | Glodenes |
| | | Abronia spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas. Nulles eksporta kvota ir noteikta Abronia aurita, A. gaiophantasma, A. montecristoi, A. salvadorensis un A. vasconcelosii savvaļas īpatņiem) | | Glodenes |
| | Abronia anzuetoi (I) | | | |
| | Abronia campbelli (I) | | | |
| | Abronia fimbriata (I) | | | |
| | Abronia frosti (I) | | | |
| | Abronia meledona (I) | | | |
| Chamaeleonidae | | | | Hameleoni |
| | | Archaius spp. (II) | | |
| | | Bradypodion spp. (II) | | Pundurhameleoni |
| | | Brookesia spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Pundurhameleoni |
| | Brookesia perarmata (I) | | | Adatainais pundurhameleons |
| | | Calumma spp. (II) | | Madagaskaras hameleoni |
| | | Chamaeleo spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Hameleoni |
| | Chamaeleo chamaeleon (II) | | | Vidusjūras hameleons |
| | | Furcifer spp. (II) | | Madagaskaras hameleoni |
| | | Kinyongia spp. (II) | | Pundurhameleoni |
| | | Nadzikambia spp. (II) | | Pundurhameleoni |
| | | Palleon spp. (II) | | |
| | | Rhampholeon spp. (II) | | Pigmejhameleoni |
| | | Rieppeleon spp. (II) | | Pigmejhameleoni |
| | | Trioceros spp. (II) | | |
| Cordylidae | | | | Joslastes |
| | | Cordylus spp. (II) | | Joslastes |
| | | Hemicordylus spp. (II) | | |
| | | Karusaurus spp. (II) | | |
| | | Namazonurus spp. (II) | | |
| | | Ninurta spp. (II) | | |
| | | Ouroborus spp. (II) | | |
| | | Pseudocordylus spp. (II) | | |
| | | Smaug spp. (II) | | |
| Eublepharidae | | | | Eublefāri |
| | | Goniurosaurus spp. (II) (izņemot Japānas vietējās sugas) | | Tīģereublefāri |
| Gekkonidae | | | | Gekoni |
| | Cnemaspis psychedelica (I) | | | Gekons |
| | | | Dactylocnemis spp. (III Jaunzēlande) | |
| | | Gekko gecko (II) | | Toki gekons |
| | Gonatodes daudini (I) | | | Grenadīnu gekons |
| | | | Hoplodactylus spp. (III Jaunzēlande) | Jaunzēlandes gekoni |
| | Lygodactylus williamsi (I) | | | Gekons |
| | | | Mokopirirakau spp. (III Jaunzēlande) | |
| | | Nactus serpensinsula (II) | | Serpentas gekons |
| | | Naultinus spp. (II) | | Jaunzēlandes koku gekoni |
| | | Paroedura
  androyensis (II) | | Grandidjē Madagaskaras gekons |
| | | Paroedura masobe (II) | | Gekons |
| | | Phelsuma spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto sugu) | | Dienasgekoni |
| | Phelsuma guentheri (II) | | | Gintera dienasgekons |
| | | Rhoptropella spp. (II) | | |
| | | | Sphaerodactylus armasi (III Kuba) | |
| | | | Sphaerodactylus celicara (III Kuba) | |
| | | | Sphaerodactylus dimorphicus (III Kuba) | |
| | | | Sphaerodactylus intermedius (III Kuba) | |
| | | | Sphaerodactylus nigropunctatus alayoi (III Kuba) | |
| | | | Sphaerodactylus nigropunctatus granti (III Kuba) | |
| | | | Sphaerodactylus nigropunctatus lissodesmus (III Kuba) | |
| | | | Sphaerodactylus nigropunctatus ocujal (III Kuba) | |
| | | | Sphaerodactylus nigropunctatus strategus (III Kuba) | |
| | | | Sphaerodactylus notatus atactus (III Kuba) | |
| | | | Sphaerodactylus oliveri (III Kuba) | |
| | | | Sphaerodactylus pimienta (III Kuba) | |
| | | | Sphaerodactylus ruibali (III Kuba) | |
| | | | Sphaerodactylus siboney (III Kuba) | |
| | | | Sphaerodactylus torrei (III Kuba) | |
| | | | Toropuku spp. (III Jaunzēlande) | |
| | | | Tukutuku spp. (III Jaunzēlande) | |
| | | Uroplatus spp. (II) | | Plakanastes gekoni |
| | | | Woodworthia spp. (III Jaunzēlande) | |
| Helodermatidae | | | | Indesķirzakas |
| | | Heloderma spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto pasugu) | | Indesķirzakas |
| | Heloderma horridum charlesbogerti (I) | | | Indesķirzaka |
| Iguanidae | | | | Zaļās iguānas |
| | | Amblyrhynchus cristatus (II) | | Jūras iguāna |
| | Brachylophus spp. (I) | | | Fidži iguānas |
| | | Conolophus spp. (II) | | Galapagu iguānas |
| | | Ctenosaura spp. (II) | | Dzelkņastes iguānas |
| | Cyclura spp. (I) | | | Zemes iguānas |
| | | Iguana spp. (II) | | Zaļās iguānas |
| | | Phrynosoma blainvillii (II) | | Krupjķirzaka |
| | | Phrynosoma cerroense (II) | | Krupjķirzaka |
| | | Phrynosoma coronatum (II) | | Piekrastes krupjķirzaka |
| | | Phrynosoma wigginsi (II) | | Krupjķirzaka |
| | Sauromalus varius (I) | | | Sanestebanas čakvala |
| Lacertidae | | | | Īstās ķirzakas |
| | Gallotia simonyi (I) | | | Hierro ķirzaka |
| | Podarcis lilfordi (II) | | | Lilfordas mūru ķirzaka |
| | Podarcis pityusensis (II) | | | Pitiusas mūru ķirzaka |
| Lanthanotidae | | | | Čūskķirzakas |
| | | Lanthanotidae spp. (II) (savvaļas īpatņiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, eksporta kvota ir nulle) | | |
| Polychrotidae | | | | Anoles |
| | | | Anolis agueroi (III Kuba) | |
| | | | Anolis baracoae (III Kuba) | |
| | | | Anolis barbatus (III Kuba) | |
| | | | Anolis chamaeleonides (III Kuba) | |
| | | | Anolis equestris (III Kuba) | |
| | | | Anolis guamuhaya (III Kuba) | |
| | | | Anolis luteogularis (III Kuba) | |
| | | | Anolis pigmaequestris (III Kuba) | |
| | | | Anolis porcus (III Kuba) | |
| Scincidae | | | | Scinki |
| | | Corucia zebrata (II) | | Tvērējastes scinks |
| Teiidae | | | | Kaimanu ķirzakas, tegu ķirzakas |
| | | Crocodilurus amazonicus (II) | | Krokodilastes ķirzaka |
| | | Dracaena spp. (II) | | Kaimanu ķirzakas |
| | | Salvator spp. (II) | | |
| | | Tupinambis spp.(II) | | Tegu |
| Varanidae | | | | Varāni |
| | | Varanus spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Varāni |
| | Varanus bengalensis (I) | | | Bengālijas varāns |
| | Varanus flavescens (I) | | | Dzeltenīgais varāns |
| | Varanus griseus (I) | | | Pelēkais varāns |
| | Varanus komodoensis (I) | | | Komodo varāns |
| | Varanus nebulosus (I) | | | Varāns |
| | Varanus olivaceus (II) | | | Olīvzaļais varāns |
| Xenosauridae | | | | Ķīnas krokodilķirzaka |
| | Shinisaurus crocodilurus (I) | | | Ķīnas krokodilķirzaka |
| SERPENTES | | | | Čūskas |
| Boidae | | | | Žņaudzējčūskas |
| | | Boidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Žņaudzējčūskas |
| | Acrantophis spp. (I) | | | Madagaskaras žņaudzējčūskas |
| | Boa constrictor occidentalis (I) | | | Argentīnas parastā žņaudzējčūska |
| | Epicrates inornatus (I) | | | Puertoriko gludlūpu žņaudzējčūska |
| | Epicrates monensis (I) | | | Monas gludlūpu žņaudzējčūska |
| | Epicrates subflavus (I) | | | Jamaikas gludlūpu žņaudzējčūska |
| | Eryx jaculus (II) | | | Rietumu smilšu žņaudzējčūska |
| | Sanzinia madagascariensis (I) | | | Madagaskaras koku žņaudzējčūska |
| Bolyeriidae | | | | Raundas žņaudzējčūskas |
| | | Bolyeriidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Raundas žņaudzējčūskas |
| | Bolyeria multocarinata (I) | | | Raundas zemes žņaudzējčūska |
| | Casarea dussumieri (I) | | | Raundas koku žņaudzējčūska |
| Colubridae | | | | Zalkši, ūdensčūskas |
| | | | Atretium schistosum (III Indija) | Olīvkrāsas ķīļmuguras zalktis |
| | | | Cerberus rynchops (III Indija) | Suņgalvas ūdensčūska |
| | | Clelia clelia (II) | | Musurana |
| | | Cyclagras gigas (II) | | Brazīlijas milzu zalktis |
| | | Elachistodon westermanni (II) | | Indijas olēdējčūska |
| | | Ptyas mucosus (II) | | Indijas žurku čūska |
| | | | Xenochrophis piscator (III Indija) | Zivju zalktis |
| | | | Xenochrophis schnurrenbergeri (III Indija) | |
| | | | Xenochrophis tytleri (III Indija) | |
| Elapidae | | | | Kobras, koraļļčūskas |
| | | Hoplocephalus bungaroides (II) | | Dzeltenplankumu platgalvas čūska |
| | | | Micrurus diastema (III Hondurasa) | Atlantijas koraļļčūska |
| | | | Micrurus nigrocinctus (III Hondurasa) | Melnjoslu koraļļčūska |
| | | | Micrurus ruatanus (III Hondurasa) | |
| | | Naja atra (II) | | Kobra |
| | | Naja kaouthia (II) | | Kobra |
| | | Naja mandalayensis (II) | | Kobra |
| | | Naja naja (II) | | Indijas kobra |
| | | Naja oxiana (II) | | Vidusāzijas kobra |
| | | Naja philippinensis (II) | | Filipīnu kobra |
| | | Naja sagittifera (II) | | Kobra |
| | | Naja samarensis (II) | | Kobra |
| | | Naja siamensis (II) | | Kobra |
| | | Naja sputatrix (II) | | Kobra |
| | | Naja sumatrana (II) | | Kobra |
| | | Ophiophagus hannah (II) | | Karaļkobra |
| Loxocemidae | | | | Meksikas pitoni |
| | | Loxocemidae spp. (II) | | Meksikas pitoni |
| Pythonidae | | | | Pitoni |
| | | Pythonidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto pasugu) | | Pitoni |
| | Python molurus molurus (I) | | | Tīģerpitons |
| Tropidophiidae | | | | Zemes žņaudzējčūskas |
| | | Tropidophiidae spp. (II) | | Zemes žņaudzējčūskas |
| Viperidae | | | | Odzes |
| | | Atheris desaixi (II) | | Odze |
| | | Bitis worthingtoni (II) | | Odze |
| | | | Crotalus durissus (III Hondurasa) | Dienvidu klaburčūska |
| | | Crotalus durissus
  unicolor | | Arubas klaburčūska |
| | | | Daboia russelii (III Indija) | Rasela odze |
| | | Pseudocerastes urarachnoides (II) | | Zirnekļastes odze |
| | | Trimeresurus mangshanensis (II) | | Odze |
| | Vipera latifii | | | Latifa odze |
| | Vipera ursinii (I) (tikai Eiropas populācija, izņemot bijušās PSRS teritoriju; minētās teritorijas populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas) | | | Stepes odze |
| | | Vipera wagneri (II) | | Vāgnera odze |
| TESTUDINES | | | | |
| Carettochelyidae | | | | Jaungvinejas mīkstbruņrupuči |
| | | Carettochelys insculpta (II) | | Jaungvinejas mīkstbruņrupucis |
| Chelidae | | | | Čūskkakla bruņrupuči |
| | | Chelodina mccordi (II) (savvaļā notvertiem īpatņiem gada eksporta kvota ir nulle) | | Čūskkakla bruņrupucis |
| | Pseudemydura umbrina (I) | | | Rietumaustrālijas īskakla bruņrupucis |
| Cheloniidae | | | | Bruņurupuči |
| | Cheloniidae spp. (I) | | | Bruņurupuči |
| Chelydridae | | | | Kaimanbruņrupuči |
| | | | Chelydra serpentina (III Amerikas Savienotās Valstis) | |
| | | | Macrochelys temminckii (III Amerikas Savienotās Valstis) | Aligatorbruņrupucis |
| Dermatemydidae | | | | Tabasku bruņrupucis |
| | | Dermatemys mawii (II) | | Tabasku bruņrupucis |
| Dermochelyidae | | | | Ādainais bruņrupucis |
| | Dermochelys coriacea (I) | | | Ādainais bruņrupucis |
| Emydidae | | | | Amerikas kārbrupuči, purva bruņrupuči |
| | | Chrysemys picta (tikai dzīvi īpatņi) | | Izgreznotais bruņrupucis |
| | | Clemmys guttata (II) | | Bruņrupucis |
| | | Emydoidea blandingii (II) | | Bruņrupucis |
| | | Glyptemys insculpta (II) | | Meža bruņrupucis |
| | Glyptemys muhlenbergii (I) | | | Mīlenberga bruņrupucis |
| | | | Graptemys spp. (III Amerikas Savienotās Valstis) | Zāģmuguras bruņrupuči |
| | | Malaclemys terrapin (II) | | Bruņrupucis |
| | | Terrapene spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto sugu) | | Amerikas kārbrupuči |
| | Terrapene coahuila (I) | | | Koahuila kārbrupucis |
| Geoemydidae | | | | |
| | Batagur affinis (I) | | | Upes batagurs |
| | Batagur baska (I) | | | Batagurs |
| | | Batagur borneoensis (II) (savvaļā notvertiem īpatņiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle) | | |
| | | Batagur dhongoka (II) | | |
| | | Batagur kachuga (II) | | |
| | | Batagur trivittata (II) (savvaļā notvertiem īpatņiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle) | | |
| | | Cuora spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas, savvaļā notvertiem Cuora aurocapitata, C. flavomarginata, C. galbinifrons, C. mccordi, C. mouhotii, C. pani, C. trifasciata, C. yunnanensis un C. zhoui īpatņiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle) | | Āzijas kārbrupuči |
| | Cuora bourreti (I) | | | Bureta slēdzējbruņurupucis |
| | Cuora picturata (I) | | | Vjetnamas slēdzējbruņurupucis |
| | | Cyclemys spp. (II) | | Āzijas bruņrupuči |
| | Geoclemys hamiltonii (I) | | | Melnais purva bruņrupucis |
| | | Geoemyda japonica (II) | | Bruņrupucis |
| | | Geoemyda spengleri (II) | | Melnkrūšu bruņrupucis |
| | | Hardella thurjii (II) | | Bruņrupucis |
| | | Heosemys annandalii (II) (savvaļā notvertiem īpatņiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle) | | Tempļa bruņrupucis |
| | | Heosemys depressa (II) (savvaļā notvertiem īpatņiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle) | | Plakanais purva bruņrupucis |
| | | Heosemys grandis (II) | | Lielais Āzijas bruņrupucis |
| | | Heosemys spinosa (II) | | Adatainais bruņrupucis |
| | | Leucocephalon yuwonoi (II) | | Purva bruņrupucis |
| | | Malayemys macrocephala (II) | | Gliemežu bruņrupucis |
| | | Malayemys subtrijuga (II) | | Purva bruņrupucis |
| | Mauremys annamensis (I) | | | Annamas purva bruņrupucis |
| | | | Mauremys iversoni (III Ķīna) | Fudži bruņrupucis |
| | | | | |
| | | Mauremys japonica (II) | | Bruņrupucis |
| | | | Mauremys megalocephala (III Ķīna) | Lielgalvas bruņrupucis |
| | | Mauremys mutica (II) | | Dzeltenais purva bruņrupucis |
| | | Mauremys nigricans (II) | | Sarkankakla bruņrupucis |
| | | | Mauremys pritchardi (III Ķīna) | Pričarda bruņrupucis |
| | | | Mauremys reevesii (III Ķīna) | Rīvsa bruņrupucis |
| | | | Mauremys sinensis (III Ķīna) | Ķīnas svītrkakla bruņrupucis |
| | Melanochelys tricarinata (I) | | | Trīsķīļu bruņrupucis |
| | | Melanochelys trijuga (II) | | Bruņrupucis |
| | Morenia ocellata (I) | | | Acotais bruņrupucis |
| | | Morenia petersi (II) | | Bruņrupucis |
| | | Notochelys platynota (II) | | Malajas bruņrupucis |
| | | | Ocadia glyphistoma (III Ķīna) | Zobainais svītrkakla bruņrupucis |
| | | | Ocadia philippeni (III Ķīna) | Filipēna svītrkakla bruņrupucis |
| | | Orlitia borneensis (II) (savvaļā notvertiem īpatņiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle) | | Malajas milzu bruņrupucis |
| | | Pangshura spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto sugu) | | Jumtmuguras bruņrupuči |
| | Pangshura tecta (I) | | | Jumtainie bruņrupuči |
| | | Sacalia bealei (II) | | Bīla bruņrupucis |
| | | | Sacalia pseudocellata (III Ķīna) | Ķīnas viltusacu bruņrupucis |
| | | Sacalia quadriocellata (II) | | Četracu bruņrupucis |
| | | Siebenrockiella crassicollis (II) | | Purva bruņrupucis |
| | | Siebenrockiella leytensis (II) | | Filipīnu bruņrupucis |
| | | Vijayachelys silvatica (II) | | Bruņrupucis |
| Platysternidae | | | | Lielgalvas bruņrupuči |
| | Platysternidae spp. (I) | | | Lielgalvas bruņrupuči |
| Podocnemididae | | | | Āfrikas un Dienvidamerikas upju bruņrupuči |
| | | Erymnochelys madagascariensis (II) | | Madagaskaras sānkakla bruņrupucis |
| | | Peltocephalus dumerilianus (II) | | Dumerila sānkakla bruņrupucis |
| | | Podocnemis spp. (II) | | Dienvidamerikas upju bruņrupuči |
| Testudinidae | | | | Sauszemes bruņrupuči |
| | | Testudinidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas; savvaļā notvertiem Centrochelys sulcata īpatņiem, ko pārdod galvenokārt komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle) | | Sauszemes bruņrupuči |
| | Astrochelys radiata (I) | | | Starainais bruņrupucis |
| | Astrochelys yniphora (I) | | | Stūrainais bruņrupucis |
| | Chelonoidis niger (I) | | | Galapagu bruņrupucis |
| | Geochelone elegans (I) | | | Zvaigžņu bruņurupucis |
| | Geochelone platynota (I) | | | Bruņrupucis |
| | Gopherus flavomarginatus (I) | | | Meksikas goferbruņrupucis |
| | Malacochersus tornieri (I) | | | Plakanais bruņrupucis |
| | Psammobates geometricus (I) | | | Ģeometriskais bruņrupucis |
| | Pyxis arachnoides (I) | | | Zirnekļbruņrupucis |
| | Pyxis planicauda (I) | | | Zirnekļbruņrupucis |
| | Testudo graeca (II) | | | Vidusjūras bruņrupucis |
| | Testudo hermanni (II) | | | Hermaņa bruņrupucis |
| | Testudo kleinmanni (I) | | | Kleinmaņa bruņrupucis |
| | Testudo marginata (II) | | | Apmalotais bruņrupucis |
| Trionychidae | | | | Mīkstbruņrupuči |
| | | Amyda cartilaginea (II) | | Dienvidaustrumāzijas mīkstbruņrupucis |
| | | | Apalone ferox (III Amerikas Savienotās Valstis) | |
| | | | Apalone mutica (III Amerikas Savienotās Valstis) | |
| | | | Apalone spinifera (III Amerikas Savienotās Valstis) (izņemot A pielikumā iekļauto pasugu) | |
| | Apalone spinifera atra (I) | | | Melnais mīkstbruņrupucis |
| | | Chitra spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Šaurgalvas mīkstbruņrupuči |
| | Chitra chitra (I) | | | Mīkstbruņrupucis |
| | Chitra vandijki (I) | | | Mīkstbruņrupucis |
| | | Cyclanorbis elegans (II) | | Bruņrupucis |
| | | Cyclanorbis senegalensis (II) | | Bruņrupucis |
| | | Cycloderma aubryi (II) | | Bruņrupucis |
| | | Cycloderma frenatum (II) | | Bruņrupucis |
| | | Dogania subplana (II) | | Mīkstbruņrupucis |
| | | Lissemys ceylonensis (II) | | Mīkstbruņrupucis |
| | | Lissemys punctata (II) | | Indijas punktainais mīkstbruņrupucis |
| | | Lissemys scutata (II) | | Birmas punktainais mīkstbruņrupucis |
| | | Nilssonia formosa (II) | | Mīkstbruņrupucis |
| | Nilssonia gangetica (I) | | | Gangas mīkstbruņrupucis |
| | Nilssonia hurum (I) | | | Pāvacu mīkstbruņrupucis |
| | | Nilssonia leithii (II) | | Mīkstbruņrupucis |
| | Nilssonia nigricans (I) | | | Melnais mīkstbruņrupucis |
| | | Palea steindachneri (II) | | Pasekstes mīkstbruņrupucis |
| | | Pelochelys spp. (II) | | Milzu mīkstbruņrupuči |
| | | Pelodiscus axenaria (II) | | Hunanas mīkstbruņrupucis |
| | | Pelodiscus maackii (II) | | Amūras mīkstbruņrupucis |
| | | Pelodiscus parviformis (II) | | Ķīnas mīkstbruņrupucis |
| | | Rafetus euphraticus (II) | | Bruņrupucis |
| | | Rafetus swinhoei (II) | | Jandzi mīkstbruņrupucis |
| | | Trionyx triunguis (II) | | Bruņrupucis |
| AMPHIBIA | | | | Abinieki |
| ANURA | | | | Krupji un vardes |
| Aromobatidae | | | | Indesvardes |
| | | Allobates femoralis (II) | | Indesvarde |
| | | Allobates hodli (II) | | |
| | | Allobates myersi (II) | | Indesvarde |
| | | Allobates zaparo (II) | | Indesvarde |
| | | Anomaloglossus rufulus (II) | | Indesvarde |
| Bufonidae | | | | Krupji |
| | Altiphrynoides spp. (I) | | | Krupji |
| | Amietophrynus channingi (I) | | | |
| | Amietophrynus superciliaris (I) | | | Kamerūnas krupis |
| | Atelopus zeteki (I) | | | Zatekas arlekīnvarde |
| | Incilius periglenes (I) | | | Oranžzeltainais krupis |
| | Nectophrynoides spp. (I) | | | Āfrikas dzīvdzemdētājkrupji |
| | Nimbaphrynoides spp. (I) | | | Krupji |
| Calyptocephalellidae | | | | |
| | | | Calyptocephalella gayi (III Čīle) | Čīles varde |
| Conrauidae | | | | Vardes |
| | | Conraua goliath | | Goliātvarde |
| Dendrobatidae | | | | Raibvardes |
| | | Adelphobates spp. (II) | | |
| | | Ameerega spp. (II) | | |
| | | Andinobates spp. (II) | | |
| | | Dendrobates spp. (II) | | Raibvardes |
| | | Epipedobates spp. (II) | | Raibvardes |
| | | Excidobates spp. (II) | | |
| | | Hyloxalus azureiventris (II) | | Raibvarde |
| | | Minyobates spp. (II) | | Raibvardes |
| | | Oophaga spp. (II) | | |
| | | Phyllobates spp. (II) | | Raibvardes |
| | | Ranitomeya spp. (II) | | |
| Dicroglossidae | | | | Vardes |
| | | Euphlyctis hexadactylus (II) | | Sešpirkstu varde |
| | | Hoplobatrachus tigerinus (II) | | Tīģervarde |
| Hylidae | | | | Kokuvardes |
| | | Agalychnis spp. (II) | | |
| Mantellidae | | | | Mantellas vardes |
| | | Mantella spp. (II) | | Mantellas vardes |
| Microhylidae | | | | Tomātvardes |
| | | Dyscophus antongilii (II) | | Tomātvarde |
| | | Dyscophus guineti (II) | | Tomātvarde |
| | | Dyscophus insularis (II) | | Tomātvarde |
| | | Scaphiophryne boribory (II) | | Tomātvarde |
| | | Scaphiophryne gottlebei (II) | | Gotlība šaurmutvarde |
| | | Scaphiophryne marmorata (II) | | Tomātvarde |
| | | Scaphiophryne spinosa (II) | | Tomātvarde |
| Myobatrachidae | | | | Dienvidvardes |
| | | Rheobatrachus spp. (II) (izņemot Rheobatrachus silus un Rheobatrachus vitellinus) | | Dienvidvarde |
| Telmatobiidae | | | | Ūdensvardes |
| | Telmatobius culeus (I) | | | Ūdensvarde |
| CAUDATA | | | | |
| Ambystomatidae | | | | Ambistomas |
| | | Ambystoma dumerilii (II) | | Pacuaro ambistoma |
| | | Ambystoma mexicanum (II) | | Meksikas ambistoma |
| Cryptobranchidae | | | | Milzu salamandras |
| | Andrias spp. (I) | | | Milzu salamandras |
| | | | Cryptobranchus alleganiensis (III Amerikas Savienotās Valstis) | Milzu salamandra |
| Hynobiidae | | | | Āzijas salamandras |
| | | | Hynobius amjiensis (III Ķīna) | |
| Salamandridae | | | | Salamandras un tritoni |
| | | Echinotriton chinhaiensis (II) | | Dženhajas dzelkšņtritons |
| | | Echinotriton maxiquadratus (II) | | Kalnu dzelkšņtritons |
| | Neurergus kaiseri (I) | | | Kaizera tritons |
| | | Paramesotriton spp. (II) | | Āzijas kārpainie tritoni |
| | | | Salamandra algira (III Alžīrija) | |
| | | Tylototriton spp. (II) | | Krokodiltritoni |
| ELASMOBRANCHII | | | | Haizivis un rajas |
| CARCHARHINIFORMES | | | | |
| Carcharhinidae | | | | Haizivis |
| | | Carcharhinus falciformis (II) | | Zīdainā haizivs |
| | | Carcharhinus longimanus (II) | | Okeāna baltspuru haizivs |
| Sphyrnidae | | | | Āmurzivis |
| | | Sphyrna lewini (II) | | Robainā āmurzivs |
| | | Sphyrna mokarran (II) | | Milzu āmurzivs |
| | | Sphyrna zygaena (II) | | Gludā āmurzivs |
| LAMNIFORMES | | | | |
| Alopiidae | | | | Lapshaizivis |
| | | Alopias spp. (II) | | Lapshaizivis |
| Cetorhinidae | | | | Milzu haizivis |
| | | Cetorhinus maximus (II) | | Milzu haizivs |
| Lamnidae | | | | Makreļhaizivis |
| | | Carcharodon carcharias (II) | | Baltā haizivs |
| | | Isurus oxyrinchus (II) | | Īsspuru mako |
| | | Isurus paucus (II) | | Garspuru mako |
| | | Lamna nasus (II) | | Siļķu haizivs |
| MYLIOBATIFORMES | | | | |
| Myliobatidae | | | | |
| | | Manta spp. (II) | | Velnrajas |
| | | Mobula spp. (II) | | Mobulīdrajas |
| Potamotrygonidae | | | | Saldūdens dzelkšņrajas |
| | | | Paratrygon aiereba (III Kolumbija) | |
| | | | Potamotrygon spp. (III Brazīlija) (Brazīlijas populācija) | |
| | | | Potamotrygon constellata (III Kolumbija) | |
| | | | Potamotrygon magdalenae (III Kolumbija) | |
| | | | Potamotrygon motoro (III Kolumbija) | |
| | | | Potamotrygon orbignyi (III Kolumbija) | |
| | | | Potamotrygon schroederi (III Kolumbija) | |
| | | | Potamotrygon scobina (III Kolumbija) | |
| | | | Potamotrygon yepezi (III Kolumbija) | |
| ORECTOLOBIFORMES | | | | |
| Rhincodontidae | | | | Vaļhaizivis |
| | | Rhincodon typus (II) | | Vaļhaizivs |
| PRISTIFORMES | | | | |
| Pristidae | | | | Zāģzivis |
| | Pristidae spp. (I) | | | Zāģzivis |
| RHINOPRISTIFORMES | | | | |
| Glaucostegidae | | | | Milzu ģitārrajas |
| | | Glaucostegus spp. (II) | | Milzu ģitārrajas |
| Rhinidae | | | | Ķīļrajas |
| | | Rhinidae spp. (II) | | Ķīļrajas |
| ACTINOPTERI | | | | Zivis |
| ACIPENSERIFORMES | | | | |
| | | ACIPENSERIFORMES spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Storveidīgie |
| Acipenseridae | | | | Stores |
| | Acipenser brevirostrum (I) | | | Strupdeguna store |
| | Acipenser sturio (I) | | | Atlantijas store |
| ANGUILLIFORMES | | | | |
| Anguillidae | | | | Zuši |
| | | Anguilla anguilla (II) | | Zutis |
| CYPRINIFORMES | | | | |
| Catostomidae | | | | Čukučana |
| | Chasmistes cujus (I) | | | Čukučana |
| Cyprinidae | | | | Karpas |
| | | Caecobarbus geertsii (II) | | Karpa |
| | Probarbus jullieni (I) | | | Karpa |
| OSTEOGLOSSIFORMES | | | | Arapaimas, kaulmēļzivis |
| Arapaimidae | | | | |
| | | Arapaima gigas (II) | | Arapaima |
| Osteoglossidae | | | | Kaulmēļzivis |
| | Scleropages formosus (I) | | | Āzijas kaulmēļzivs |
| | Scleropages inscriptus | | | |
| PERCIFORMES | | | | |
| Labridae | | | | Napoleonzivis |
| | | Cheilinus undulatus (II) | | Napoleonzivs |
| Pomacanthidae | | | | |
| | | Holacanthus clarionensis (II) | | Eņģeļzivs |
| Sciaenidae | | | | Totoabas |
| | Totoaba macdonaldi (I) | | | Makdonalda totoaba |
| SILURIFORMES | | | | |
| Pangasiidae | | | | Sami |
| | Pangasianodon gigas (I) | | | Milzu sams |
| Loricariidae | | | | Bruņu sami |
| | | | Hypancistrus zebra (III Brazīlija) | |
| SYNGNATHIFORMES | | | | |
| Syngnathidae | | | | Jūrasadatas, jūraszirdziņi |
| | | Hippocampus spp. (II) | | Jūraszirdziņi |
| DIPNEUSTI | | | | Plaušzivis |
| CERATODONTIFORMES | | | | |
| Neoceratodontidae | | | | Austrālijas vienplaušzivis |
| | | Neoceratodus forsteri (II) | | Austrālijas vienplaušzivs |
| COELACANTHI | | | | Celakanti |
| COELACANTHIFORMES | | | | |
| Latimeriidae | | | | Latimērijas |
| | Latimeria spp. (I) | | | Celakanti |
| ECHINODERMATA (JŪRASZVAIGZNES, JŪRASEŽI UN JŪRASGURĶI) |
| HOLOTHUROIDEA | | | | Jūrasgurķi |
| ASPIDOCHIROTIDA | | | | |
| Stichopodidae | | | | Jūrasgurķi |
| | | | Isostichopus fuscus (III Ekvadora) | Brūnais jūrasgurķis |
| HOLOTHURIIDA | | | | |
| Holothuriidae | | | | Jūrasgurķi |
| | | Holothuria
  fuscogilva (II) (iekļaušana ir spēkā no 2020. gada 28. augusta) | | Jūrasgurķis |
| | | Holothuria
  nobilis (II) (iekļaušana ir spēkā no 2020. gada 28. augusta) | | |
| | | Holothuria
  whitmaei (II) (iekļaušana ir spēkā no 2020. gada 28. augusta) | | |
| ARTHROPODA (POSMKĀJI) |
| ARACHNIDA | | | | Zirnekļi un skorpioni |
| ARANEAE | | | | |
| Theraphosidae | | | | Putnuzirnekļi, tarantuli |
| | | Aphonopelma albiceps (II) | | |
| | | Aphonopelma pallidum (II) | | Tarantuls |
| | | Brachypelma spp. (II) | | Tarantuli |
| | | Poecilotheria spp. (II) | | Putnu zirnekļi |
| SCORPIONES | | | | |
| Scorpionidae | | | | Skorpioni |
| | | Pandinus
  camerounensis (II) | | |
| | | Pandinus dictator (II) | | |
| | | Pandinus gambiensis (II) | | Skorpions |
| | | Pandinus imperator (II) | | Imperatorskorpions |
| | | Pandinus roeseli (II) | | |
| INSECTA | | | | Kukaiņi |
| COLEOPTERA | | | | Vaboles |
| Lucanidae | | | | Briežvaboles |
| | | | Colophon spp. (III Dienvidāfrika) | Briežvaboles |
| Scarabaeidae | | | | Skarabeji |
| | | Dynastes satanas (II) | | Skarabejs |
| LEPIDOPTERA | | | | Tauriņi |
| Nymphalidae | | | | |
| | | | Agrias amydon boliviensis (III Bolīvija) | |
| | | | Morpho godartii lachaumei (III Bolīvija) | |
| | | | Prepona praeneste buckleyana (III Bolīvija) | |
| Papilionidae | | | | Dižtauriņi |
| | Achillides chikae chikae (I) | | | Dižtauriņš |
| | Achillides chikae hermeli (I) | | | Mindoro dižtauriņš |
| | | Atrophaneura jophon (II) | | Dižtauriņš |
| | | Atrophaneura palu | | Dižtauriņš |
| | | Atrophaneura pandiyana (II) | | Dižtauriņš |
| | | Bhutanitis spp. (II) | | Dižtauriņi |
| | | Graphium sandawanum | | Dižtauriņš |
| | | Graphium stresemanni | | Dižtauriņš |
| | | Ornithoptera spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) | | Dižtauriņi |
| | Ornithoptera alexandrae (I) | | | Dižtauriņš |
| | | Papilio benguetanus | | |
| | | Papilio esperanza | | |
| | Papilio homerus (I) | | | Dižtauriņš |
| | Papilio hospiton (II) | | | Dižtauriņš |
| | | Papilio morondavana | | Dižtauriņš |
| | | Papilio neumoegeni | | |
| | | Parides ascanius | | Dižtauriņš |
| | | Parides hahneli | | Dižtauriņš |
| | Parides burchellanus (I) | | | Brazīlijas dižtauriņš |
| | Parnassius apollo (II) | | | Laimiņu dižtauriņš |
| | | Teinopalpus spp. (II) | | Dižtauriņi |
| | | Trogonoptera spp. (II) | | Dižtauriņi |
| | | Troides spp. (II) | | Dižtauriņi |
| ANNELIDA (POSMTĀRPI UN DĒLES) |
| HIRUDINOIDEA | | | | Žokļdēles |
| ARHYNCHOBDELLIDA | | | | |
| Hirudinidae | | | | Žokļdēles |
| | | Hirudo medicinalis (II) | | Medicīnas dēle jeb medicīnas žokļdēle |
| | | Hirudo verbana (II) | | Eiropas žokļdēle |
| MOLLUSCA (GLIEMJI) |
| BIVALVIA | | | | Gliemenes, ēdamgliemenes |
| MYTILOIDA | | | | |
| Mytilidae | | | | Sāļūdens gliemenes |
| | | Lithophaga lithophaga (II) | | Sāļūdens gliemene |
| UNIONOIDA | | | | |
| Unionidae | | | | Saldūdens gliemenes, perlamutrenes |
| | Conradilla caelata (I) | | | Perlamutrene |
| | | Cyprogenia aberti (II) | | Perlamutrene |
| | Dromus dromas (I) | | | Perlamutrene |
| | Epioblasma curtisii (I) | | | Perlamutrene |
| | Epioblasma florentina (I) | | | Perlamutrene |
| | Epioblasma sampsonii (I) | | | Perlamutrene |
| | Epioblasma sulcata perobliqua (I) | | | Perlamutrene |
| | Epioblasma torulosa gubernaculum (I) | | | Perlamutrene |
| | | Epioblasma torulosa rangiana (II) | | Perlamutrene |
| | Epioblasma torulosa torulosa (I) | | | Perlamutrene |
| | Epioblasma turgidula (I) | | | Perlamutrene |
| | Epioblasma walkeri (I) | | | Perlamutrene |
| | Fusconaia cuneolus (I) | | | Perlamutrene |
| | Fusconaia edgariana (I) | | | Perlamutrene |
| | Lampsilis higginsii (I) | | | Perlamutrene |
| | Lampsilis orbiculata orbiculata (I) | | | Perlamutrene |
| | Lampsilis satur (I) | | | Perlamutrene |
| | Lampsilis virescens (I) | | | Perlamutrene |
| | Plethobasus cicatricosus (I) | | | Perlamutrene |
| | Plethobasus cooperianus (I) | | | Perlamutrene |
| | | Pleurobema clava (II) | | Perlamutrene |
| | Pleurobema plenum (I) | | | Perlamutrene |
| | Potamilus capax (I) | | | Perlamutrene |
| | Quadrula intermedia (I) | | | Perlamutrene |
| | Quadrula sparsa (I) | | | Perlamutrene |
| | Toxolasma cylindrella (I) | | | Perlamutrene |
| | Unio nickliniana (I) | | | Perlamutrene |
| | Unio tampicoensis tecomatensis (I) | | | Perlamutrene |
| | Villosa trabalis (I) | | | Perlamutrene |
| VENEROIDA | | | | |
| Tridacnidae | | | | Milzgliemenes |
| | | Tridacnidae spp. (II) | | Milzgliemenes |
| CEPHALOPODA | | | | |
| NAUTILIDA | | | | |
| Nautilidae | | | | Nautili |
| | | Nautilidae spp. (II) | | Nautili |
| GASTROPODA | | | | Gliemeži |
| MESOGASTROPODA | | | | |
| Strombidae | | | | Spārngliemeži |
| | | Strombus gigas (II) | | Milzu spārngliemezis |
| STYLOMMATOPHORA | | | | |
| Achatinellidae | | | | Plaušgliemeži |
| | Achatinella spp. (I) | | | Kātacu plaušgliemeži |
| Camaenidae | | | | Gliemeži |
| | | Papustyla pulcherrima (II) | | Gliemezis |
| Cepolidae | | | | |
| | Polymita spp. (I) | | | Gliemeži |
| CNIDARIA (KORAĻĻI, UGUNSKORAĻĻI, AKTĪNIJAS) |
| ANTHOZOA | | | | Koraļļi, aktīnijas |
| ANTIPATHARIA | | | | |
| | | ANTIPATHARIA spp. (II) | | Melnie koraļļi |
| GORGONACEAE | | | | |
| Coralliidae | | | | Sarkanie un sārtie koraļļi |
| | | | Corallium elatius (III Ķīna) | |
| | | | Corallium japonicum (III Ķīna) | |
| | | | Corallium konjoi (III Ķīna) | |
| | | | Corallium secundum (III Ķīna) | |
| HELIOPORACEA | | | | |
| Helioporidae | | | | Zilie koraļļi |
| | | Helioporidae spp. (II) (ietver tikai sugu Heliopora coerulea)  (6) | | Zilie koraļļi |
| SCLERACTINIA | | | | |
| | | SCLERACTINIA spp. (II)  (6) | | Akmenskoraļļi |
| STOLONIFERA | | | | |
| Tubiporidae | | | | Ērģeļkoraļļi |
| | | Tubiporidae spp. (II)  (6) | | Ērģeļkoraļļi |
| HYDROZOA | | | | Hidrozoji |
| MILLEPORINA | | | | |
| Milleporidae | | | | Ugunskoraļļi |
| | | Milleporidae spp. (II)  (6) | | Ugunskoraļļi |
| STYLASTERINA | | | | |
| Stylasteridae | | | | Mežģīņkoraļļi |
| | | Stylasteridae spp. (II)  (6) | | Mežģīņkoraļļi |
| FLORA |
| AGAVACEAE | | | | Agaves |
| | Agave parviflora (I) | | | Sīkziedu agave |
| | | Agave victoriae-reginae (II) #4 | | Karalienes Viktorijas agave |
| | | Nolina interrata (II) | | Dehesas lāčzāle |
| | | Yucca queretaroensis (II) | | Juka |
| AMARYLLIDACEAE | | | | Amariļļi |
| | | Galanthus spp. (II) #4 | | Sniegpulkstenītes |
| | | Sternbergia spp. (II) #4 | | Šternbergijas |
| ANACARDIACEAE | | | | |
| | | Operculicarya decaryi (II) | | Operkulikārija |
| | | Operculicarya hyphaenoides (II) | | Operkulikārija |
| | | Operculicarya pachypus (II) | | Operkulikārija |
| APOCYNACEAE | | | | |
| | | Hoodia spp. (II) #9 | | Hūdijas |
| | | Pachypodium spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) #4 | | Pahipodijas |
| | Pachypodium ambongense (I) | | | |
| | Pachypodium baronii (I) | | | |
| | Pachypodium decaryi (I) | | | |
| | | Rauvolfia serpentina (II) #2 | | Čūskveida rauvolfija |
| ARALIACEAE | | | | Arālijas |
| | | Panax ginseng(II) (tikai Krievijas Federācijas populācija; pārējās populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas) #3 | | Žeņšeņs |
| | | Panax quinquefolius (II) #3 | | Pieclapu žeņšeņs |
| ARAUCARIACEAE | | | | Araukārijas |
| | Araucaria araucana (I) | | | Čīles araukārija |
| ASPARAGACEAE | | | | |
| | | Beaucarnea spp. (II) | | Bokarnejas |
| BERBERIDACEAE | | | | Bārbeles |
| | | Podophyllum hexandrum (II) #2 | | Himalaju podofils |
| BROMELIACEAE | | | | Bromēlijas |
| | | Tillandsia harrisii (II) #4 | | Harisa tilandsija |
| | | Tillandsia kammii (II) #4 | | Kamma tilandsija |
| | | Tillandsia xerographica (II)  (7)#4 | | Kserogrāfiskā tilandsija |
| CACTACEAE | | | | Kaktusi |
| | | CACTACEAE spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas un izņemot Pereskia spp., Pereskiopsis spp. un Quiabentia spp.)  (8) #4 | | Kaktusi |
| | Ariocarpus spp. (I) | | | Ariokarpi |
| | Astrophytum asterias (I) | | | Zvaigžņu astrofits |
| | Aztekium ritteri (I) | | | Acteku kaktuss |
| | Coryphantha werdermannii (I) | | | Verdermaņa kaktuss |
| | Discocactus spp. (I) | | | Diskokaktusi |
| | Echinocereus ferrerianus ssp. lindsayorum (I) | | | Kaktuss |
| | Echinocereus schmollii (I) | | | Kaktuss |
| | Escobaria minima (I) | | | Kaktuss |
| | Escobaria sneedii (I) | | | Kaktuss |
| | Mammillaria pectinifera (I) (ietver pasugu solisioides) | | | Kaktuss |
| | Melocactus conoideus (I) | | | Kaktuss |
| | Melocactus deinacanthus (I) | | | Kaktuss |
| | Melocactus glaucescens (I) | | | Kaktuss |
| | Melocactus paucispinus (I) | | | Kaktuss |
| | Obregonia denegrii (I) | | | Kaktuss |
| | Pachycereus militaris (I) | | | Kaktuss |
| | Pediocactus bradyi (I) | | | Kaktuss |
| | Pediocactus knowltonii (I) | | | Kaktuss |
| | Pediocactus paradinei (I) | | | Kaktuss |
| | Pediocactus peeblesianus (I) | | | Kaktuss |
| | Pediocactus sileri (I) | | | Kaktuss |
| | Pelecyphora spp. (I) | | | Kaktusi |
| | Sclerocactus blainei (I) | | | Kaktuss |
| | Sclerocactus brevihamatus ssp. tobuschii (I) | | | Kaktuss |
| | Sclerocactus brevispinus (I) | | | Kaktuss |
| | Sclerocactus cloverae (I) | | | Kaktuss |
| | Sclerocactus erectocentrus (I) | | | Kaktuss |
| | Sclerocactus glaucus (I) | | | Kaktuss |
| | Sclerocactus mariposensis (I) | | | Kaktuss |
| | Sclerocactus mesae-verdae (I) | | | Kaktuss |
| | Sclerocactus nyensis (I) | | | Kaktuss |
| | Sclerocactus papyracanthus (I) | | | Kaktuss |
| | Sclerocactus pubispinus (I) | | | Kaktuss |
| | Sclerocactus sileri (I) | | | Kaktuss |
| | Sclerocactus wetlandicus (I) | | | Kaktuss |
| | Sclerocactus wrightiae (I) | | | Kaktuss |
| | Strombocactus spp. (I) | | | Kaktusi |
| | Turbinicarpus spp. (I) | | | Kaktusi |
| | Uebelmannia spp. (I) | | | Kaktusi |
| CARYOCARACEAE | | | | Kariokāri |
| | | Caryocar costaricense (II) #4 | | Kostarikas kariokārs |
| COMPOSITAE (ASTERACEAE) | | | | Asteres, margrietiņas |
| | Saussurea costus (I) (jeb S. lappa, Aucklandia lappa, A. costus) | | | Kostu rūgtlape |
| CUCURBITACEAE | | | | |
| | | Zygosicyos pubescens (II) (jeb Xerosicyos pubescens) | | Zigosīkija |
| | | Zygosicyos tripartitus (II) | | Zigosīkija |
| CUPRESSACEAE | | | | Cipreses |
| | Fitzroya cupressoides (I) | | | Cipresveida ficroja |
| | Pilgerodendron uviferum (I) | | | Četršķautņu pilgerodendrs |
| | | Widdringtonia whytei (II) | | Mulandžes ciedrs |
| CYATHEACEAE | | | | Diksonijas |
| | | Cyathea spp. (II) #4 | | Diksonijas |
| CYCADACEAE | | | | Zamijas |
| | | CYCADACEAE spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto sugu) #4 | | Zamijas |
| | Cycas beddomei (I) | | | Cika |
| DICKSONIACEAE | | | | Diksonijas |
| | | Cibotium barometz (II) #4 | | |
| | | Dicksonia spp. (II) (tikai Dienvidamerikas un Ziemeļamerikas populācijas; pārējās populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas. Ietver sinonīmus Dicksonia berteriana, D. externa, D. sellowiana un D. stuebelii) #4 | | Diksonijas |
| DIDIEREACEAE | | | | Didjerijas |
| | | DIDIEREACEAE spp. (II) #4 | | Aluaudijas, didjerijas |
| DIOSCOREACEAE | | | | Jamsi |
| | | Dioscorea deltoidea (II) #4 | | Deltveida diskoreja |
| DROSERACEAE | | | | Rasenes |
| | | Dionaea muscipula (II) #4 | | Mušu dioneja |
| EBENACEAE | | | | Ebenkoki |
| | | Diospyros spp. (II) (tikai Madagaskaras populācijas; pārējās populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas) #5 | | |
| EUPHORBIACEAE | | | | Eiforbijas |
| | | Euphorbia spp. (II) #4(tikai sukulentu sugas, izņemot:


  1) | Euphorbia misera; |

§ 4

Apaļkoki, zāģmateriāli un finiera loksnes.

A pielikums

B pielikums

C pielikums

Vispārpieņemtais nosaukums

FAUNA

CHORDATA (HORDAIŅI)

MAMMALIA

Zīdītāji

ARTIODACTYLA

Antilocapridae

Antilokapras

Antilocapra americana (I) (tikai Meksikas populācija; pārējās populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas)

Ziemeļamerikas antilokapra

Bovidae

Antilopes, govis, dukeri, gazeles, kazas, aitas u. c.

Addax nasomaculatus (I)

Sahāras zobenragantilope

Ammotragus lervia (II)

Krēpjaita

Antilope cervicapra (III Nepāla/Pakistāna)

Indijas antilope garna

Bos gaurus (I) (izņemot domesticēto paveidu Bos frontalis, uz kuru šīs regulas noteikumi neattiecas)

Gaurs

Bos mutus (I) (izņemot domesticēto paveidu Bos grunniens, uz kuru šīs regulas noteikumi neattiecas)

Jaks

Bos sauveli (I)

Kambodžas vērsis jeb kuprejs

Boselaphus tragocamelus (III Pakistāna)

Nilgajs

Bubalus arnee (III Nepāla) (izņemot domesticēto paveidu Bubalus bubalis, uz kuru šīs regulas noteikumi neattiecas)

Ūdensbifelis jeb Āzijas bifelis

Bubalus depressicornis (I)

Sulavesi bifelis

Bubalus mindorensis (I)

Mindoras bifelis

Bubalus quarlesi (I)

Kalnu bifelis

Budorcas taxicolor (II)

Takins

Capra falconeri (I)

Vītņragu kaza

Capra caucasica (II)

Kaukāza kalnu kaza

Capra hircus aegagrus (III Pakistāna) (šī regula neattiecas uz domesticētā paveida īpatņiem)

Mājas kaza

Capra sibirica (III Pakistāna)

Sibīrijas kaza

Capricornis milneedwardsii (I)

Ķīnas gorals

Capricornis rubidus (I)

Sarkanais gorals

Capricornis sumatraensis (I)

Sumatras gorals

Capricornis thar (I)

Himalaju gorals

Cephalophus brookei (II)

Brūka dukers

Cephalophus dorsalis (II)

Melnmuguras dukers

Cephalophus jentinki (I)

Džentinka dukers

Cephalophus ogilbyi (II)

Ogilbija dukers

Cephalophus silvicultor (II)

Meža dukers

Cephalophus zebra (II)

Zebru dukers

Damaliscus pygargus pygargus (II)

Bontboks

Gazella bennettii (III Pakistāna)

Beneta gazele

Gazella cuvieri (I)

Parastā gazele

Gazella dorcas (III Alžīrija/Tunisija)

Dorkas gazele

Gazella leptoceros (I)

Smiltāju gazele

Hippotragus niger variani (I)

Melnā zobenragantilope

Kobus leche (II)

Ūdensāzis

Naemorhedus baileyi (I)

Brūnais gorals

Naemorhedus caudatus (I)

Garastes gorals

Naemorhedus goral (I)

Himalaju gorals

Naemorhedus griseus (I)

Ķīnas jeb tumšais gorals

Nanger dama (I)

Gazele

Oryx dammah (I)

Zobenragu orikss

Oryx leucoryx (I)

Baltais orikss

Ovis ammon (II)

Altaja kalnu aita

Ovis arabica (II)

Omānas savvaļas aita

Ovis bochariensis (II)

Buhāras uriāls

Ovis canadensis (II) (tikai Meksikas populācija; pārējās populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas)

Kanādas aita

Ovis
  collium (II)  (*1)

Kazahstānas kalnu aita

Ovis
  cycloceros (II)

Afganistānas uriāls

Ovis
  darwini (II)  (*1)

Gobi kalnu aita

Ovis gmelini (I) (Kipras populācija)

Anatolijas muflons

Ovis
  hodgsonii (I)

Himalaju kalnu aita

Ovis jubata (II)  (*1)

Šaņsji kalnu aita

Ovis karelini (II)  (*1)

Tjanšana kalnu aita

Ovis
  nigrimontana (I)

Karatau kalnu aita

Ovis polii (II)  (*1)

Marko Polo kalnu aita

Ovis punjabiensis (II)

Pendžābas uriāls

Ovis severtzovi (II)  (*1)

Severcova kalnu aita

Ovis
  vignei (I)

Stepes aita

Pantholops hodgsonii (I)

Tibetas antilope

Philantomba monticola (II)

Kalnu dukers

Pseudois nayaur (III Pakistāna)

Bharals

Pseudoryx nghetinhensis (I)

Vjetnamas vērsis

Rupicapra pyrenaica ornata (II)

Ģemze

Saiga borealis (II) (nulles eksporta kvota savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā)

Ziemeļu saiga

Saiga tatarica (II) (nulles eksporta kvota savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā)

Saiga

Tetracerus quadricornis (III Nepāla)

Indijas četrragantilope

Camelidae

Kamieļi, lamas, vikuņas

Lama guanicoe (II)

Gvanako

Vicugna vicugna (I) (izņemot populācijas Argentīnā (Huhujas, Katamarkas un Saltas provinces populācijas un daļējā nebrīvē turētās populācijas Huhujas, Saltas, Katamarkas, Larjohas un Sanhuanas provincē), Bolīvijā (visa populācija), Čīlē (Tarapakas reģiona un Arikas un Parinakotas reģiona populācijas), Ekvadorā (visa populācija) un Peru (visa populācija), kuras ir iekļautas B pielikumā)

Vicugna vicugna (II) (tikai populācijas Argentīnā (Huhujas, Katamarkas un Saltas provinces populācijas un daļējā nebrīvē turētās populācijas Huhujas, Saltas, Katamarkas, Larjohas un Sanhuanas provincē), Bolīvijā (visa populācija), Čīlē (Tarapakas reģiona un Arikas un Parinakotas reģiona populācijas), Ekvadorā (visa populācija) un Peru (visa populācija); visas pārējās populācijas ir iekļautas A pielikumā)  (3)

Vikuņa

Cervidae

Brieži, Andu brieži, muntjaki, pudubrieži

Axis calamianensis (I)

Cūku aksisbriedis

Axis kuhlii (I)

Kūla aksisbriedis

Axis porcinus (III Pakistāna (izņemot A pielikumā iekļautās pasugas)

Aksisbriedis

Axis porcinus annamiticus (I)

Indoķīnas aksisbriedis

Blastocerus dichotomus (I)

Purva briedis

Cervus elaphus bactrianus (II)

Buhāras staltbriedis

Cervus elaphus barbarus (III Alžīrija/Tunisija)

Berberu staltbriedis

Cervus elaphus hanglu (I)

Kašmiras staltbriedis

Dama dama mesopotamica (I)

Irānas dambriedis

Hippocamelus spp. (I)

Andu brieži

Mazama temama cerasina (III Gvatemala)

Amerikas sarkanā mazama

Muntiacus crinifrons (I)

Melnais muntjaks

Muntiacus vuquangensis (I)

Milzu muntjaks

Odocoileus virginianus mayensis (III Gvatemala)

Vidusamerikas baltastes briedis

Ozotoceros bezoarticus (I)

Pampu briedis

Pudu mephistophiles (II)

Ziemeļu pudubriedis

Pudu puda (I)

Dienvidu pudubriedis

Rucervus duvaucelii (I)

Barasinga

Rucervus eldii (I)

Lirragu briedis

Giraffidae

Giraffa camelopardalis (II)

Žirafes

Ziemeļu žirafe

Hippopotamidae

Nīlzirgi

Hexaprotodon liberiensis (II)

Pundurnīlzirgs

Hippopotamus amphibius (II)

Nīlzirgs

Moschidae

Muskusbrieži

Moschus spp. (I) (tikai Afganistānas, Butānas, Indijas, Mjanmas, Nepālas un Pakistānas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā)

Moschus spp. (II) (izņemot Afganistānas, Butānas, Indijas, Mjanmas, Nepālas un Pakistānas populācijas, kas ir iekļautas A pielikumā)

Muskusbrieži

Suidae

Babirusas, cūkas

Babyrousa babyrussa (I)

Babirusa

Babyrousa bolabatuensis (I)

Bola-batu babirusa

Babyrousa celebensis (I)

Ziemeļu Sulavesi babirusa

Babyrousa togeanensis (I)

Todži babirusa

Sus salvanius (I)

Pundurcūka

Tayassuidae

Pekari

Tayassuidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas un šīs regulas pielikumos neiekļautās Pecari tajacu populācijas Meksikā un Amerikas Savienotajās Valstīs)

Pekari

Catagonus wagneri (I)

Dienvidamerikas pekars

CARNIVORA

Ailuridae

Ailurus fulgens (I)

Mazais panda

Canidae

Suņi, lapsas, vilki

Canis aureus (III Indija)

Zeltainais šakālis

Canis lupus (I/II)

(visas populācijas, izņemot populācijas Spānijā uz ziemeļiem no Dvero upes un Grieķijā uz ziemeļiem no 39. paralēles. Butānas, Indijas, Nepālas un Pakistānas populācijas ir uzskaitītas I papildinājumā; visas pārējās populācijas ir uzskaitītas II papildinājumā. Neattiecas uz domesticēto paveidu un dingo – Canis lupus familiaris un Canis lupus dingo)

Canis lupus (II) (populācijas Spānijā uz ziemeļiem no Dvero upes un Grieķijā uz ziemeļiem no 39. paralēles. Neattiecas uz domesticēto paveidu un dingo – Canis lupus familiaris un Canis lupus dingo)

Vilks

Canis simensis

Etiopijas šakālis

Cerdocyon thous (II)

Krabjlapsa

Chrysocyon brachyurus (II)

Krēpjvilks

Cuon alpinus (II)

Sarkanvilks

Lycalopex culpaeus (II)

Andu lapsa

Lycalopex fulvipes (II)

Darvina lapsa

Lycalopex griseus (II)

Dienvidamerikas lapsa

Lycalopex gymnocercus (II)

Pampas lapsa

Speothos venaticus (I)

Krūmu suns

Vulpes bengalensis (III Indija)

Bengālijas lapsa

Vulpes cana (II)

Afganistānas lapsa

Vulpes zerda (II)

Ziemeļāfrikas lapsa jeb feneks

Eupleridae

Cryptoprocta ferox (II)

Fosa

Eupleres goudotii (II)

Falanuks

Fossa fossana (II)

Madagaskaras fosa

Felidae

Kaķi, gepardi, leopardi, lauvas, tīģeri u.c.

Felidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas. Šī regula neattiecas uz domesticētā paveida īpatņiem. Uz Panthera leo (Āfrikas populācijas) attiecina šādus nosacījumus: savvaļā notvertu īpatņu kauliem, kaulu fragmentiem, kaula izstrādājumiem, nagiem, skeletiem, galvaskausiem un zobiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle;

gada eksporta kvotas tirdzniecībai ar Dienvidāfrikā nebrīvē audzētu īpatņu kauliem, kaulu fragmentiem, kaula izstrādājumiem, nagiem, skeletiem, galvaskausiem un zobiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, nosaka un Cites sekretariātam paziņo reizi gadā)

Kaķi

Acinonyx jubatus (I) (dzīviem īpatņiem un medību trofejām noteiktas šādas gada eksporta kvotas: Botsvānai 5; Namībijai 150; Zimbabvei 50. Tirdzniecībā ar šādiem īpatņiem piemēro 4. panta 1. punktu)

Gepards

Caracal caracal (I) (tikai Āzijas populācija; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā)

Karakals

Catopuma temminckii (I)

Zeltainais Āzijas kaķis

Felis nigripes (I)

Melnkājainais kaķis

Felis silvestris (II)

Meža kaķis

Herpailurus
  yagouaroundi (I) (tikai Centrālamerikas un Ziemeļamerikas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā)

Jaguarunds

Leopardus geoffroyi (I)

Žofruā kaķis

Leopardus guttulus (I)

Dienvidu tīģerkaķis

Leopardus jacobita (I)

Andu kaķis

Leopardus pardalis (I)

Ocelots

Leopardus tigrinus (I)

Tīģerkaķis

Leopardus wiedii (I)

Margajs

Lynx lynx (II)

Eirāzijas lūsis

Lynx pardinus (I)

Ibērijas lūsis

Neofelis diardi (I)

Zundu dūmakainais leopards

Neofelis nebulosa (I)

Indoķīnas dūmakainais leopards

Panthera leo (I) (tikai Indijas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā)

Āzijas lauva

Panthera onca (I)

Jaguārs

Panthera pardus (I)

Leopards

Panthera tigris (I)

Tīģeris

Panthera uncia (I)

Sniega leopards

Pardofelis marmorata (I)

Marmorkaķis

Prionailurus bengalensis bengalensis (I) (tikai Bangladešas, Indijas un Taizemes populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā)

Bengālijas kaķis

Prionailurus iriomotensis (II)

Iriomotes kaķis

Prionailurus planiceps (I)

Sumatras kaķis

Prionailurus rubiginosus (I) (tikai Indijas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā)

Rūsganais kaķis

Puma concolor (I) (tikai Kostarikas un Panamas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā)

Vidusamerikas puma

Herpestidae

Mangusti

Herpestes edwardsi (III Indija/Pakistāna)

Edvardsa mangusts

Herpestes fuscus (III Indija)

Brūnais mangusts

Herpestes javanicus (III Pakistāna)

Mazais Āzijas mangusts

Herpestes javanicus auropunctatus (III Indija)

Mazais Indijas mangusts

Herpestes smithii (III Indija)

Smita mangusts

Herpestes urva (III Indija)

Krabju mangusts

Herpestes vitticollis (III Indija)

Svītrkakla mangusts

Hyaenidae

Zemesvilki, hiēnas

Hyaena hyaena (III Pakistāna)

Hiēna

Proteles cristata (III Botsvāna)

Zemesvilks

Mephitidae

Skunksi

Conepatus humboldtii (II)

Patagonijas skunkss

Mustelidae

Āpši, caunas, zebiekstes u.c.

Lutrinae

Ūdri

Lutrinae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Ūdri

Aonyx capensis microdon (I) (tikai Kamerūnas un Nigērijas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā)

Kamerūnas beznagu ūdrs

Aonyx cinerea (I)

Āzijas īsnagu ūdrs

Enhydra lutris nereis (I)

Pacifika jūrasūdrs

Lontra felina (I)

Jūrasūdrs

Lontra longicaudis (I)

Garastes upesūdrs

Lontra provocax (I)

Dienvidu upesūdrs

Lutra lutra (I)

Ūdrs

Lutra nippon (I)

Japānas ūdrs

Lutrogale perspicillata (I)

Īsmatu ūdrs

Pteronura brasiliensis (I)

Brazīlijas dižūdrs

Mustelinae

Grizoni, caunas, tairas, zebiekstes

Eira barbara (III Hondurasa)

Taira

Martes flavigula (III Indija)

Dzeltenkakla cauna

Martes foina intermedia (III Indija)

Akmens cauna

Martes gwatkinsii (III Indija)

Gvatkinsa cauna

Mellivora capensis (III Botsvāna)

Medusāpsis

Mustela nigripes (I)

Melnkājainais sesks

Odobenidae

Valzirgs

Odobenus rosmarus (III Kanāda)

Valzirgs

Otariidae

Kotiki, jūras lauvas

Dalbergia spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto sugu)

Dienvidu kotiki

Arctocephalus philippii (II)

Čīles dienvidu kotiks

Arctocephalus townsendi (I)

Gvadelupas dienvidu kotiks

Phocidae

Roņi

Mirounga leonina (II)

Dienvidu jūraszilonis

Monachus spp. (I)

Mūkroņi

Procyonidae

Degunlācīši, olingi

Nasua narica (III Hondurasa)

Baltpurna degunlācītis

Nasua nasua solitaria (III Urugvaja)

Dienvidamerikas degunlācītis

Potos flavus (III Hondurasa)

Kinkažu

Ursidae

Lāči

Ursidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Lāči

Ailuropoda melanoleuca (I)

Lielais panda

Helarctos malayanus (I)

Malajas lācis

Melursus ursinus (I)

Garlūpu lācis

Tremarctos ornatus (I)

Briļļainais lācis

Ursus arctos (I/II)

(I papildinājumā ir tikai Butānas, Ķīnas, Meksikas un Mongolijas populācijas, kā arī pasuga Ursus arctos isabellinus; pārējās populācijas un pasugas ir II papildinājumā)

Brūnais lācis

Ursus thibetanus (I)

Tibetas lācis

Viverridae

Binturongs, civetas, linsangi, ūdrciveta, palmcivetas

Arctictis binturong (III Indija)

Binturongs

Civettictis civetta (III Botsvāna)

Āfrikas civeta

Cynogale bennettii (II)

Ūdrciveta

Hemigalus derbyanus (II)

Svītrainā civeta

Paguma larvata (III Indija)

Himalaju palmciveta

Paradoxurus hermaphroditus (III Indija)

Parastā palmciveta

Paradoxurus jerdoni (III Indija)

Dienvidindijas palmciveta

Prionodon linsang (II)

Svītrainais linsangs

Prionodon pardicolor (I)

Plankumainais linsangs

Viverra civettina (III Indija)

Lielplankumainā civeta

Viverra zibetha (III Indija)

Lielā Indijas civeta

Viverricula indica (III Indija)

Mazā Indijas civeta

CETACEA

Vaļveidīgie (delfīni, cūkdelfīni, vaļi)

CETACEA
  spp. (I/II)
   (4)

Vaļveidīgie

CHIROPTERA

Phyllostomidae

Lapdeguņi

Platyrrhinus lineatus (III Urugvaja)

Platdegunsikspārnis

Pteropodidae

Augļsikspārņi, dižsikspārņi

Acerodon spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Dižsikspārņi

Acerodon jubatus (I)

Dzeltengalvas augļsikspārnis

Pteropus spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas un izņemot Pteropus brunneus)

Dižsikspārņi

Pteropus insularis (I)

Truku dižsikspārnis

Pteropus livingstonii (II)

Livingstona dižsikspārnis

Pteropus loochoensis (I)

Japānas dižsikspārnis

Pteropus mariannus (I)

Mariānu dižsikspārnis

Pteropus molossinus (I)

Ponapes dižsikspārnis

Pteropus pelewensis (I)

Pelevas dižsikspārnis

Pteropus pilosus (I)

Palavu dižsikspārnis

Pteropus rodricensis (II)

Rodrigesas dižsikspārnis

Pteropus samoensis (I)

Samoa dižsikspārnis

Pteropus tonganus (I)

Tongas dižsikspārnis

Pteropus ualanus (I)

Kosraes dižsikspārnis

Pteropus voeltzkowi (II)

Pembas dižsikspārnis

Pteropus yapensis (I)

Japas dižsikspārnis

CINGULATA

Dasypodidae

Bruņneši

Cabassous tatouay (III Urugvaja)

Kailastes bruņnesis

Chaetophractus nationi (II) (gada eksporta kvota ir nulle. Visus īpatņus uzskata par A pielikumā iekļautu sugu īpatņiem un attiecīgi regulē to tirdzniecību)

Matainais bruņnesis

Priodontes maximus (I)

Milzu bruņnesis

DASYUROMORPHIA

Dasyuridae

Plēsējsomaiņi

Sminthopsis longicaudata (I)

Garastes šaurpēdainis

Sminthopsis psammophila (I)

Smiltāju šaurpēdainis

DIPROTODONTIA

Macropodidae

Ķenguri, valabiji

Dendrolagus inustus (II)

Pelēkais kokķengurs

Dendrolagus ursinus (II)

Melnais kokķengurs

Lagorchestes hirsutus (I)

Rietumu zaķķengurs

Lagostrophus fasciatus (I)

Svītrainais zaķķengurs

Onychogalea fraenata (I)

Īsnagu valabijs

Phalangeridae

Posumi jeb kuskusi

Phalanger intercastellanus (II)

Austrumu posums

Phalanger mimicus (II)

Dienvidu posums

Phalanger orientalis (II)

Ziemeļu posums

Spilocuscus kraemeri (II)

Admiralitātes salu posums

Spilocuscus maculatus (II)

Plankumainais kuskuss

Spilocuscus papuensis (II)

Jaungvinejas posums

Potoroidae

Žurkķenguri

Bettongia spp. (I)

Tasmānijas žurkķenguri

Vombatidae

Vombati

Lasiorhinus krefftii (I)

Krefta vombats

LAGOMORPHA

Leporidae

Zaķi, truši

Caprolagus hispidus (I)

Āzijas zaķis

Romerolagus diazi (I)

Bezastes trusis

MONOTREMATA

Tachyglossidae

Ehidnas

Zaglossus spp. (II)

Garpurna ehidnas

PERAMELEMORPHIA

Peramelidae

Perameles bougainville (I)

Bugenvila bandikuts

Thylacomyidae

Macrotis lagotis (I)

Lielais trušbandikuts

PERISSODACTYLA

Equidae

Zirgi, savvaļas ēzeļi, zebras

Equus africanus (I) (izņemot domesticēto paveidu Equus asinus, uz ko šī regula neattiecas)

Āfrikas savvaļas ēzelis

Equus grevyi (I)

Tuksneša zebra

Equus hemionus (I/II) (šī suga ir II papildinājumā, bet pasugas Equus hemionus hemionus un Equus hemionus khur ir I papildinājumā)

Kulans

Equus kiang (II)

Kiangs

Equus przewalskii (I)

Prževaļska zirgs

Equus zebra hartmannae (II)

Hartmaņa kalnu zebra

Equus zebra zebra (II)

Kāpas kalnu zebra

Rhinocerotidae

Degunradži

Rhinocerotidae spp. (I) (izņemot B pielikumā iekļauto pasugu)

Degunradži

Ceratotherium simum simum (II) (tikai Svatini un Dienvidāfrikas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas A pielikumā. Tikai starptautiskā tirdzniecībā ar dzīviem dzīvniekiem, kurus nogādā piemērotā un pieņemamā galamērķī, un medību trofeju tirdzniecībā. Visus pārējos īpatņus uzskata par A pielikumā iekļautu sugu īpatņiem un attiecīgi regulē to tirdzniecību)

Baltais degunradzis

Tapiridae

Tapīri

Tapiridae spp. (I) (izņemot B pielikumā iekļautās sugas)

Tapīri

Tapirus terrestris (II)

Līdzenumu tapīrs

PHOLIDOTA

Manidae

Zvīņneši

Manis spp. (II)

(izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Zvīņneši

Manis crassicaudata (I)

Zvīņnesis

Manis culionensis (I)

Zvīņnesis

Manis gigantea (I)

Zvīņnesis

Manis javanica (I)

Zvīņnesis

Manis pentadactyla (I)

Zvīņnesis

Manis temminckii (I)

Zvīņnesis

Manis tetradactyla (I)

Zvīņnesis

Manis tricuspis (I)

Zvīņnesis

PILOSA

Bradypodidae

Trīspirkstsliņķi

Bradypus pygmaeus (II)

Trīspirkstsliņķis

Bradypus variegatus (II)

Brūnkaklsliņķis

Myrmecophagidae

Skudrlāči

Myrmecophaga tridactyla (II)

Lielais skudrlācis

Tamandua mexicana (III Gvatemala)

Meksikas skudrlācis

PRIMATES

Primāti

PRIMATES spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Primāti

Atelidae

Zirnekļpērtiķi un bļauri

Alouatta coibensis (I)

Koibas salas bļauris

Alouatta palliata (I)

Mantijas bļauris

Alouatta pigra (I)

Gvatemalas bļauris

Ateles geoffroyi frontatus (I)

Melnpieres Žofruā zirnekļpērtiķis

Ateles geoffroyi ornatus (I)

Panamas Žofruā zirnekļpērtiķis

Brachyteles arachnoides (I)

Dienvidu zirnekļpērtiķis jeb muriki

Brachyteles hypoxanthus (I)

Ziemeļu zirnekļpērtiķis jeb muriki

Oreonax flavicauda (I)

Dzeltenastes pūkpērtiķis

Cebidae

Marmozetes, tamarīni

Callimico goeldii (I)

Goelda marmozete

Callithrix aurita (I)

Ziemeļbaijas melngalvas titi

Callithrix flaviceps (I)

Melnpieres titi

Leontopithecus spp. (I)

Melngalvas titi

Saguinus bicolor (I)

Baltdeguna kuplastpērtiķis

Saguinus geoffroyi (I)

Žofruā cekulainais tamarīns

Saguinus leucopus (I)

Baltkāju cekulainais tamarīns

Saguinus martinsi (I)

Martinsa tamarīns

Saguinus oedipus (I)

Edipa cekulainais tamarīns

Saimiri oerstedii (I)

Vidusamerikas saimirs

Cercopithecidae

Mērkaķi

Cercocebus galeritus (I)

Tanas mangabejs

Cercopithecus diana (I)

Diānas mērkaķis

Cercopithecus roloway (I)

Garbārdainais Diānas mērkaķis

Cercopithecus solatus (II)

Saulastes mērkaķis

Colobus satanas (II)

Melnais kolobs

Macaca silenus (I)

Lauvu makaks

Macaca sylvanus (I)

Makaks

Mandrillus leucophaeus (I)

Drils

Mandrillus sphinx (I)

Mandrils

Nasalis larvatus (I)

Kalimantānas gardegunpērtiķis

Piliocolobus foai (II)

Sarkanā gvereca

Piliocolobus gordonorum (II)

Udzungvas jeb Gordonu sarkanais kolobs

Piliocolobus kirkii (I)

Kērka jeb Zanzibaras sarkanais kolobs

Piliocolobus pennantii (II)

Penanta sarkanais kolobs

Piliocolobus preussi (II)

Preisa sarkanais kolobs

Piliocolobus rufomitratus (I)

Tanas sarkanais kolobs

Piliocolobus tephrosceles (II)

Ugandas sarkanais kolobs

Piliocolobus tholloni (II)

Tolona Tanas sarkanais kolobs

Presbytis potenziani (I)

Mentavai salu langurs

Pygathrix spp. (I)

Strupdegunlanguri jeb slaidlanguri

Rhinopithecus spp. (I)

Strupdegunpērtiķi

Semnopithecus ajax (I)

Svētais langurs jeb hanumans

Semnopithecus dussumieri (I)

Kašmiras pelēkais langurs

Semnopithecus entellus (I)

Dienvidlīdzenumu pelēkais langurs

Semnopithecus hector (I)

Tarajas pelēkais langurs

Semnopithecus hypoleucos (I)

Melnpēdu pelēkais langurs

Semnopithecus priam (I)

Spalvotais pelēkais langurs

Semnopithecus schistaceus (I)

Nepālas pelēkais langurs

Simias concolor (I)

Strupastes gardegunpērtiķis jeb vienkrāsainā simija

Trachypithecus delacouri (II)

Baltdibena Fransuā cekullangurs

Trachypithecus francoisi (II)

Fransuā cekullangurs

Trachypithecus geei (I)

Zeltainais cekullangurs

Trachypithecus hatinhensis (II)

Hatinha cekullangurs

Trachypithecus johnii (II)

Nilgiri cekullangurs

Trachypithecus laotum (II)

Laotas cekullangurs

Trachypithecus pileatus (I)

Cepurainais cekullangurs

Trachypithecus poliocephalus (II)

Tonkinas Fransuā cekullangurs

Trachypithecus shortridgei (I)

Šortridža cekullangurs

Cheirogaleidae

Pundurlemuri un peļlemuri

Cheirogaleidae spp. (I)

Pundurlemuri un peļlemuri

Daubentoniidae

Slaidpirkstainis

Daubentonia madagascariensis (I)

Slaidpirkstainis

Hominidae

Šimpanzes, gorillas, orangutani

Gorilla beringei (I)

Austrumu gorilla

Gorilla gorilla (I)

Rietumu gorilla

Pan spp. (I)

Šimpanzes

Pongo abelii (I)

Sumatras orangutans

Pongo pygmaeus (I)

Borneo orangutans

Hylobatidae

Giboni

Hylobatidae spp.

Giboni

Indriidae

Indri

Indriidae spp. (I)

Indri

Lemuridae

Lemuri

Lemuridae spp. (I)

Lemuri

Lepilemuridae

Slaidlemuri

Lepilemuridae spp. (I)

Slaidlemuri

Lorisidae

Lori

Nycticebus spp. (I)

Lori

Pitheciidae

Īsastpērtiķi, titi, kuplastpērtiķi

Cacajao spp. (I)

Īsastpērtiķi jeb uakari

Callicebus barbarabrownae (II)

Barbaras Braunas titi

Callicebus melanochir (II)

Melnmaskas jeb Dienvidbaijas titi

Callicebus nigrifrons (II)

Melnpieres titi

Callicebus personatus (II)

Melngalvas titi

Chiropotes albinasus (I)

Baltdeguna kuplastpērtiķis

Tarsiidae

Tarsiji

Tarsius spp. (II)

Tarsiji

PROBOSCIDEA

Elephantidae

Ziloņi

Elephas maximus (I)

Indijas zilonis

Loxodonta africana (I) (izņemot Botsvānas, Namībijas, Dienvidāfrikas un Zimbabves populācijas, kas ir iekļautas B pielikumā)

Loxodonta africana (II)

(Botsvānas, Dienvidāfrikas, Namībijas un Zimbabves populācijas  (5); visas pārējās populācijas ir iekļautas A pielikumā)

Āfrikas zilonis

RODENTIA

Chinchillidae

Šinšillas

Chinchilla spp. (I) (šī regula neattiecas uz domesticētā paveida īpatņiem)

Šinšillas

Cuniculidae

Pakas

Cuniculus paca (III Hondurasa)

Paka

Dasyproctidae

Aguti

Dasyprocta punctata (III Hondurasa)

Punktainais agutis

Erethizontidae

Dienvidamerikas dzeloņcūkas

Sphiggurus mexicanus (III Hondurasa)

Meksikas kokdzeloņcūka

Sphiggurus spinosus (III Urugvaja)

Asā kokdzeloņcūka

Hystricidae

Dzeloņcūkas

Hystrix cristata

Ziemeļāfrikas dzeloņcūka

Muridae

Peles, žurkas

Leporillus conditor (II)

Austrālijas būvētājžurka

Pseudomys fieldi (II)

Austrālijas māņpele

Xeromys myoides (II)

Māņu ūdensžurka

Zyzomys pedunculatus (II)

Makdonela grēdas resnastes žurka

Sciuridae

Vāveres

Cynomys mexicanus (I)

Meksikas suņmurkšķis

Marmota caudata (III Indija)

Garastes murkšķis

Marmota himalayana (III Indija)

Himalaju murkšķis

Ratufa spp. (II)

Dižvāveres

SCANDENTIA

SCANDENTIA spp. (II)

Tupajas

SIRENIA

Dugongidae

Dugongs

Dugong dugon (I)

Dugongs

Trichechidae

Lamantīni

Trichechus inunguis (I)

Trichechus manatus (I)

Trichechus senegalensis (I)

AVES

Putni

ANSERIFORMES

Anatidae

Pīles, zosis, gulbji u.c.

Anas aucklandica (I)

Brūnais krīklis

Anas bernieri (II)

Madagaskaras krīklis

Anas chlorotis (I)

Jaunzēlandes brūnais krīklis

Anas formosa (II)

Baikāla krīklis

Anas laysanensis (I)

Leisanas pīle

Anas nesiotis (I)

Kempbela krīklis

Anas querquedula

Prīkšķe

Asarcornis scutulata (I)

Baltspārnu pīle

Aythya innotata

Madagaskaras baltacis

Aythya nyroca

Baltacis

Branta canadensis leucopareia (I)

Aleutu zoss

Branta ruficollis
  (II)

Sarkankakla zoss

Branta sandvicensis (I)

Havaju zoss

Coscoroba coscoroba (II)

Koskaroba

Cygnus melancoryphus (II)

Melnkakla gulbis

Dendrocygna arborea (II)

Kubas svilpējzoss

Dendrocygna autumnalis (III Hondurasa)

Sarkanknābja svilpējzoss

Dendrocygna bicolor (III Hondurasa)

Rūsganā svilpējzoss

Mergus octosetaceus

Brazīlijas gaura

Oxyura leucocephala (II)

Baltgalvas zilknābis

Rhodonessa caryophyllacea (I)

Sārtgalvas pīle

Sarkidiornis melanotos (II)

Paugurknābja pīle

Tadorna cristata

Cekulainā dižpīle

APODIFORMES

Trochilidae

Kolibri

Trochilidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Kolibri

Glaucis dohrnii (I)

Āķknābja kolibri

CHARADRIIFORMES

Burhinidae

Lielači

Burhinus bistriatus (III Gvatemala)

Amerikas lielacis

Laridae

Kaijas, zīriņi

Larus relictus (I)

Mongolijas kaija

Scolopacidae

Kuitalas, tilbītes

Numenius borealis (I)

Eskimosu kuitala

Numenius tenuirostris (I)

Tievknābja kuitala

Tringa guttifer (I)

Lāsainā tilbīte

CICONIIFORMES

Ardeidae

Gārņi

Ardea alba

Baltais gārnis

Bubulcus ibis

Lopu gārnis

Egretta garzetta

Mazais baltais gārnis

Balaenicipitidae

Tupeļknābji

Balaeniceps rex (II)

Tupeļknābis

Ciconiidae

Stārķi

Ciconia boyciana (I)

Melnknābja stārķis

Ciconia nigra (II)

Melnais stārķis

Ciconia stormi

Džungļu stārķis

Jabiru mycteria (I)

Jabiru

Leptoptilos dubius

Lielais adjutants

Mycteria cinerea (I)

Pelēkais stārķis

Phoenicopteridae

Flamingi

Phoenicopteridae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Flamingi

Phoenicopterus ruber (II)

Sarkanais flamings

Threskiornithidae

Ibisi, karošknābji

Eudocimus ruber (II)

Sarkanais ibiss

Geronticus calvus (II)

Kapzemes ibiss

Geronticus eremita (I)

Klinšu ibiss

Nipponia nippon (I)

Japānas ibiss

Platalea leucorodia (II)

Karošknābis

Pseudibis gigantea

Milzu ibiss

COLUMBIFORMES

Columbidae

Ūbeles, baloži

Caloenas nicobarica (I)

Nikobaru balodis

Claravis godefrida

Pupurspārnu zemesūbele

Columba livia

Klinšu balodis

Ducula mindorensis (I)

Mindoro dižbalodis

Gallicolumba luzonica (II)

Luzonas zemesbalodis

Goura spp. (II)

Vainagbaloži

Leptotila wellsi

Grenādas ūbele

Nesoenas mayeri (III Maurīcija)

Sārtais balodis

Streptopelia turtur

Parastā ūbele

CORACIIFORMES

Bucerotidae

Degunragputni

Aceros spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Degunragputni

Aceros nipalensis (I)

Rudkakla degunragputns

Anorrhinus spp. (II)

Degunragputni

Anthracoceros spp. (II)

Degunragputni

Berenicornis spp. (II)

Degunragputni

Buceros spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Degunragputni

Buceros bicornis (I)

Lielais degunragputns

Penelopides spp. (II)

Degunragputni

Rhinoplax vigil (I)

Bruņcepures degunragputns

Rhyticeros spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Degunragputni

Rhyticeros subruficollis (I)

Blīsa degunragputns

CUCULIFORMES

Musophagidae

Turako

Tauraco spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Turako

Tauraco bannermani (II)

Bannermaņa turako

FALCONIFORMES

Piekūnveidīgie (ērgļi, piekūni, vanagi, lijas)

FALCONIFORMES spp. (II)

(izņemot A pielikumā iekļautās sugas; izņemot vienu C pielikumā iekļauto Cathartidae dzimtas sugu (pārējās minētās dzimtas sugas šīs regulas pielikumos nav iekļautas) un izņemot Caracara lutosa)

Piekūnveidīgie

Accipitridae

Vanagi, ērgļi

Accipiter brevipes (II)

Īskāju vanags

Accipiter gentilis (II)

Vistu vanags

Accipiter nisus (II)

Zvirbuļvanags

Aegypius monachus (II)

Melnais grifs

Aquila adalberti (I)

Spānijas ērglis

Aquila chrysaetos (II)

Klinšu ērglis

Aquila clanga (II)

Vidējais ērglis

Aquila heliaca (I)

Karaliskais ērglis

Aquila pomarina (II)

Mazais ērglis

Buteo buteo (II)

Peļu klijāns

Buteo lagopus (II)

Bikšainais klijāns

Buteo rufinus (II)

Garkāju klijāns

Chondrohierax uncinatus wilsonii (I)

Kubas klija

Circaetus gallicus (II)

Parastais čūskērglis

Circus aeruginosus (II)

Niedru lija

Circus cyaneus (II)

Lauku lija

Circus macrourus (II)

Stepes lija

Circus pygargus (II)

Pļavas lija

Elanus caeruleus (II)

Melnplecu klija

Eutriorchis astur (II)

Madagaskaras čūskērglis

Gypaetus barbatus (II)

Bārdainais grifs

Gyps fulvus (II)

Baltgalvas grifs

Haliaeetus spp. (I/II) (Haliaeetus albicilla ir I papildinājumā; pārējās sugas ir uzskaitītas II papildinājumā)

Jūras ērgļi

Harpia harpyja (I)

Harpijērglis

Hieraaetus fasciatus (II)

Svītrainais ērglis

Hieraaetus pennatus (II)

Pundurērglis

Leucopternis occidentalis (II)

Pelēkmuguras klijāns

Milvus migrans (II) (izņemot Milvus migrans lineatus, kas iekļauts B pielikumā)

Melnā klija

Milvus milvus (II)

Sarkanā klija

Neophron percnopterus (II)

Baltais grifs

Pernis apivorus (II)

Ķīķis

Pithecophaga jefferyi (I)

Filipīnu ērglis

Cathartidae

Amerikas grifi

Gymnogyps californianus (I)

Kalifornijas kondors

Sarcoramphus papa (III Hondurasa)

Karaliskais kondors

Vultur gryphus (I)

Andu kondors

Falconidae

Piekūni

Falco araeus (I)

Seišelu piekūns

Falco biarmicus (II)

Rudgalvas piekūns

Falco cherrug (II)

Stepes piekūns

Falco columbarius (II)

Purva piekūns

Falco eleonorae (II)

Eleonoras piekūns

Falco jugger (I)

Indijas piekūns

Falco naumanni (II)

Naumaņa piekūns

Falco newtoni (I) (tikai Seišelu populācija)

Madagaskaras piekūns

Falco pelegrinoides (I)

Tuksneša piekūns

Falco peregrinus (I)

Lielais piekūns

Falco punctatus (I)

Maurīcijas piekūns

Falco rusticolus (I)

Medību piekūns

Falco subbuteo (II)

Bezdelīgu piekūns

Falco tinnunculus (II)

Lauka piekūns

Falco vespertinus (II)

Kukaiņu piekūns

Pandionidae

Zivjērgļi

Pandion haliaetus (II)

Zivjērglis

GALLIFORMES

Cracidae

Crax alberti (III Kolumbija)

Alberta kokuvista

Crax blumenbachii (I)

Blūmenbaha kokuvista

Crax daubentoni (III Kolumbija)

Kokuvista

Crax fasciolata

Kailsejas kokuvista

Crax globulosa (III Kolumbija)

Kokuvista

Crax rubra (III Kolumbija/Gvatemala/Hondurasa)

Sārtā kokuvista

Mitu mitu (I)

Alagoas kokuvista

Oreophasis derbianus (I)

Kokuvista

Ortalis vetula (III Gvatemala/Hondurasa)

Pelēkā čačalaka

Pauxi pauxi (III Kolumbija)

Bruņcepures kokuvista

Penelope albipennis (I)

Baltspārnu guana

Penelope purpurascens (III Hondurasa)

Cekulainā guana

Penelopina nigra (III Gvatemala)

Augstieņu guana

Pipile jacutinga (I)

Melnpieres svilpējguana

Pipile pipile (I)

Trinidadas svilpējguana

Megapodiidae

Lielkājvistas

Macrocephalon maleo (I)

Sulavesi lielkājvista

Phasianidae

Rubeņi, pērļu vistiņas, irbes, fazāni, tragopāni

Argusianus argus (II)

Lielais arguss

Catreus wallichii (I)

Raibais cekulfazāns

Colinus virginianus ridgwayi (I)

Virdžīnijas paipala

Crossoptilon crossoptilon (I)

Baltais ausfazāns

Crossoptilon mantchuricum (I)

Brūnais ausfazāns

Gallus sonneratii (II)

Indijas vista

Ithaginis cruentus (II)

Fazāns

Lophophorus impejanus (I)

Himalaju monals

Lophophorus lhuysii (I)

Ķīnas monals

Lophophorus sclateri (I)

Baltastes monals

Lophura edwardsi (I)

Edvardsa fazāns

Lophura hatinhensis

Vjetnamas fazāns

Lophura leucomelanos (III Pakistāna)

Melnais fazāns

Lophura swinhoii (I)

Taivānas fazāns

Meleagris ocellata (III Gvatemala)

Briļļainais tītars

Odontophorus strophium

Apkakles cekulpaipala

Ophrysia superciliosa

Himalaju paipala

Pavo cristatus (III Pakistāna)

Indijas pāvs

Pavo muticus (II)

Zaļais pāvs

Polyplectron bicalcaratum (II)

Pelēkais pāvfazāns

Polyplectron germaini (II)

Brūnais pāvfazāns

Polyplectron malacense (II)

Malajas pāvfazāns

Polyplectron napoleonis (I)

Palavanas pāvfazāns

Polyplectron schleiermacheri (II)

Borneo pāvfazāns

Pucrasia macrolopha (III Pakistāna)

Koklasa fazāns

Rheinardia ocellata (I)

Cekulainais arguss

Syrmaticus ellioti (I)

Eliota fazāns

Syrmaticus humiae (I)

Birmas fazāns

Syrmaticus mikado (I)

Mikado fazāns

Syrmaticus reevesii (II)

Karaliskais fazāns

Tetraogallus caspius (I)

Kaspijas sniegirbe

Tetraogallus tibetanus (I)

Tibetas sniegirbe

Tragopan blythii (I)

Pelēkvēdera tragopāns

Tragopan caboti (I)

Ķīnas tragopāns

Tragopan melanocephalus (I)

Melngalvas tragopāns

Tragopan satyra (III Nepāla)

Satīra tragopāns

Tympanuchus cupido attwateri (II)

Prēriju rubenis

GRUIFORMES

Gruidae

Dzērves

Gruidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Dzērves

Balearica pavonina (I)

Tumšā vainagdzērve

Grus americana (I)

Amerikas dzērve

Grus canadensis (I/II) (šī suga ir II papildinājumā, bet pasugas Grus
  canadensis
  nesiotes un Grus
  canadensis
  pulla ir uzskaitītas I papildinājumā)

Kanādas dzērve

Grus grus (II)

Pelēkā dzērve

Grus japonensis (I)

Japānas dzērve

Grus leucogeranus (I)

Baltā dzērve

Grus monacha (I)

Melnā dzērve

Grus nigricollis (I)

Melnkakla dzērve

Grus vipio (I)

Baltkakla dzērve

Otididae

Sīgas

Otididae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Sīgas

Ardeotis nigriceps (I)

Indijas melngalvas sīga

Chlamydotis macqueenii (I)

Apkakles sīga

Chlamydotis undulata (I)

Sahāras sīga

Houbaropsis bengalensis (I)

Bengālijas sīga

Otis tarda (II)

Lielā sīga

Sypheotides indicus (II)

Cekulainā sīga

Tetrax tetrax (II)

Mazā sīga

Rallidae

Dumbrvistiņas

Gallirallus sylvestris (I)

Meža dumbrvistiņa

Rhynochetidae

Kagu

Rhynochetos jubatus (I)

Kagu

PASSERIFORMES

Atrichornithidae

Gludastes

Atrichornis clamosus (I)

Rietumu gludaste

Cotingidae

Kotingi

Cephalopterus ornatus (III Kolumbija)

Amazones lietussargputns

Cephalopterus penduliger (III Kolumbija)

Garsekstes lietussargputns

Cotinga maculata (I)

Ziljostas kotings

Rupicola spp. (II)

Klinšugailīši

Xipholena atropurpurea (I)

Baltspārnu kotings

Emberizidae

Kardināli, tanagras

Gubernatrix cristata (II)

Dzeltenais kardināls

Paroaria capitata (II)

Dzeltenknābja kardināls

Paroaria coronata (II)

Sarkancekula kardināls

Tangara fastuosa (II)

Septiņkrāsu tanagra

Estrildidae

Punduržubītes

Amandava formosa (II)

Zaļā punduržubīte

Lonchura fuscata

Punduržubīte

Lonchura oryzivora (II)

Rīsu žubīte

Poephila cincta cincta (II)

Melnrīkles žubīte

Fringillidae

Žubītes

Carduelis cucullata (I)

Sarkanais ķivulis

Carduelis yarrellii (II)

Dzeltensejas ķivulis

Hirundinidae

Bezdelīgas

Pseudochelidon sirintarae (I)

Baltacu čurkste

Icteridae

Amerikas vālodzes

Xanthopsar flavus (I)

Dzeltenkapuces strazds

Meliphagidae

Medusputni

Lichenostomus melanops cassidix (II)

Dzeltencekula medusputns

Muscicapidae

Mušķērāji

Acrocephalus rodericanus (III Maurīcija)

Rodrigesas ķauķis

Cyornis ruckii (II)

Ruka mušķērājs

Dasyornis broadbenti litoralis (II)

Rūsganais sarknābis (rietumu pasuga)

Dasyornis longirostris (II)

Sarknābis

Garrulax canorus (II)

Ķīnas hvameja

Garrulax taewanus (II)

Taivānas hvameja

Leiothrix argentauris (II)

Sudrabausu mesija

Leiothrix lutea (II)

Mandarīnrīklīte

Liocichla omeiensis (II)

Omei-šana tarkšķis

Picathartes gymnocephalus (I)

Baltkakla klinšuvārna

Picathartes oreas (I)

Pelēkkakla klinšuvārna

Terpsiphone bourbonnensis (III Maurīcija)

Maskarēnu paradīzes mušķērājs

Paradisaeidae

Paradīzes putni

Paradisaeidae spp. (II)

Paradīzes putni

Pittidae

Pitas

Pitta guajana (II)

Raibā pita

Pitta gurneyi (I)

Gurnejas pita

Pitta kochi (I)

Koha pita

Pitta nympha (II)

Burvīgā pita

Pycnonotidae

Bulbuli

Pycnonotus zeylanicus (II)

Zeltgalvas bulbuls

Sturnidae

Strazdi

Gracula religiosa (II)

Pakalnu maina

Leucopsar rothschildi (I)

Bali strazds

Zosteropidae

Briļļuputni

Zosterops albogularis (I)

Baltkrūšu baltactiņa

PELECANIFORMES

Fregatidae

Fregatputni

Fregata andrewsi (I)

Ziemsvētku salas fregatputns

Pelecanidae

Pelikāni

Pelecanus crispus (I)

Cirtainais pelikāns

Sulidae

Sullas

Papasula abbotti (I)

Abota sulla

PICIFORMES

Capitonidae

Bārdaiņi

Semnornis ramphastinus (III Kolumbija)

Tukānu bārdainis

Picidae

Dzeņi

Dryocopus javensis richardsi (I)

Korejas baltvēdera dzilna

Ramphastidae

Tukāni

Baillonius bailloni (III Argentīna)

Safrāna tukāns

Pteroglossus aracari (II)

Melnkakla arakari

Pteroglossus castanotis (III Argentīna)

Brūnausu arakari

Pteroglossus viridis (II)

Zaļais arakari

Ramphastos dicolorus (III Argentīna)

Zaļknābja tukāns

Ramphastos sulfuratus (II)

Raibknābja tukāns

Ramphastos toco (II)

Lielais tukāns jeb toko

Ramphastos tucanus (II)

Sarkanknābja tukāns

Ramphastos vitellinus (II)

Rievknābja tukāns

Selenidera maculirostris (III Argentīna)

Raibknābja tukāniņš

PODICIPEDIFORMES

Podicipedidae

Dūkuri

Podilymbus gigas (I)

Atitlana dūkuris

PROCELLARIIFORMES

Diomedeidae

Albatrosi

Phoebastria albatrus (I)

Īsastes albatross

PSITTACIFORMES

Kakadū, lori, aras, papagaiļi u.c.

PSITTACIFORMES spp. (II)

(izņemot A pielikumā iekļautās sugas, kā arī Agapornis roseicollis, Melopsittacus
  undulatus, Nymphicus
  hollandicus un Psittacula krameri, kuras šīs regulas pielikumos nav iekļautas)

Dažādi papagaiļveidīgie

Cacatuidae

Kakadu

Cacatua goffiniana (I)

Tanimbāras kakadu

Cacatua haematuropygia (I)

Filipīnu kakadu

Cacatua moluccensis (I)

Moluku kakadu

Cacatua sulphurea (I)

Dzeltencekula kakadu

Probosciger aterrimus (I)

Palmu kakadu

Loriidae

Lori papagaiļi

Eos histrio (I)

Sarkanzilais lori papagailis

Vini spp. (I/II) (suga Vini
  ultramarina ir I papildinājumā, pārējās sugas ir uzskaitītas II papildinājumā)

Lori papagaiļi

Psittacidae

Amazones, aras, papagaiļi

Amazona arausiaca (I)

Sarkankakla amazone

Amazona auropalliata (I)

Dzeltenpakauša amazone

Amazona barbadensis (I)

Dzeltenplecu amazone

Amazona brasiliensis (I)

Sarkanastes amazone

Amazona finschi (I)

Lilijvainaga amazone

Amazona guildingii (I)

Gildinga amazone

Amazona imperialis (I)

Karaliskā amazone

Amazona leucocephala (I)

Baltgalvas amazone

Amazona oratrix (I)

Dzeltengalvas amazone

Amazona pretrei (I)

Sarkansejas amazone

Amazona rhodocorytha (I)

Sarkanvainaga amazone

Amazona tucumana (I)

Tukumanas amazone

Amazona versicolor (I)

Zaigojošā amazone

Amazona vinacea (I)

Vīnkrūšu amazone

Amazona viridigenalis (I)

Zaļvaigu amazone

Amazona vittata (I)

Sarkanpieres amazone

Anodorhynchus spp. (I)

Aras

Ara ambiguus (I)

Zaļā ara

Ara glaucogularis (I)

Zilkakla ara

Ara macao (I)

Sarkanā ara

Ara militaris (I)

Zaļplecu ara

Ara rubrogenys (I)

Sarkanausu ara

Cyanopsitta spixii (I)

Spiksa ara

Cyanoramphus cookii (I)

Norfolkas papagailis

Cyanoramphus forbesi (I)

Četemas papagailis

Cyanoramphus novaezelandiae (I)

Sarkanpieres papagailis

Cyanoramphus saisseti (I)

Papagailis

Cyclopsitta diophthalma coxeni (I)

Koksena dubultacu papagailis

Eunymphicus cornutus (I)

Ragainais papagailis

Guarouba guarouba (I)

Zeltainā aratinga

Neophema chrysogaster (I)

Oranžvēdera papagailis

Ognorhynchus icterotis (I)

Dzeltenausu papagailis

Pezoporus occidentalis (I)

Nakts papagailis

Pezoporus wallicus (I)

Zemes papagailis

Pionopsitta pileata (I)

Sarkansejas papagailis

Primolius couloni (I)

Zilgalvas ara

Primolius maracana (I)

Sarkanmuguras ara

Psephotus chrysopterygius (I)

Dzeltenplecu papagailis

Psephotus dissimilis (I)

Kapuces papagailis

Psephotus pulcherrimus (I)

Paradīzes papagailis

Psittacula echo (I)

Maurīcijas papagailis

Psittacus erithacus (I)

Pelēkais papagailis

Pyrrhura cruentata (I)

Zilkrūšu papagailis

Rhynchopsitta spp. (I)

Papagaiļi

Strigops habroptilus (I)

Jaunzēlandes pūčpapagailis

RHEIFORMES

Rheidae

Nandu

Pterocnemia pennata (I) (izņemot pasugu Pterocnemia
  pennata
  pennata, kas iekļauta B pielikumā)

Darvina nandu

Pterocnemia pennata pennata (II)

Darvina nandu

Rhea americana (II)

Lielais nandu

SPHENISCIFORMES

Spheniscidae

Pingvīni

Spheniscus demersus (II)

Kapzemes pingvīns

Spheniscus humboldti (I)

Humbolta pingvīns

STRIGIFORMES

Pūces

STRIGIFORMES spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas un izņemot Sceloglaux albifacies)

Pūces

Strigidae

Pūces

Aegolius funereus (II)

Bikšainais apogs

Asio flammeus (II)

Purva pūce

Asio otus (II)

Ausainā pūce

Athene noctua (II)

Mājas apogs

Bubo bubo (II) (izņemot pasugu Bubo bubo bengalensis, kas iekļauta B pielikumā)

Ūpis

Glaucidium passerinum (II)

Apodziņš

Heteroglaux blewitti (I)

Džungļu apogs

Mimizuku gurneyi (I)

Lielā auspūcīte

Ninox natalis (I)

Ziemsvētku salas vanagpūce

Nyctea scandiaca (II)

Baltā pūce

Otus ireneae (II)

Sokokes pūcīte

Otus scops (II)

Mazā pūcīte

Strix aluco (II)

Meža pūce

Strix nebulosa (II)

Ziemeļu pūce

Strix uralensis (II) (izņemot pasugu Strix uralensis davidi, kas iekļauta B pielikumā)

Urālpūce

Surnia ulula (II)

Svītrainā pūce

Tytonidae

Plīvurpūces

Tyto alba (II)

Plīvurpūce

Tyto soumagnei (I)

Madagaskaras plīvurpūce

STRUTHIONIFORMES

Struthionidae

Āfrikas strauss

Struthio camelus (I) (tikai Alžīrijas, Burkinafaso, Kamerūnas, Centrālāfrikas Republikas, Čadas, Mali, Mauritānijas, Marokas, Nigēras, Nigērijas, Senegālas un Sudānas populācijas; pārējās populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas)

Āfrikas strauss

TINAMIFORMES

Tinamidae

Tinamu

Tinamus solitarius (I)

Vientuļais tinamu

TROGONIFORMES

Trogonidae

Kvecali

Pharomachrus mocinno (I)

Greznais kvecals

REPTILIA

Rāpuļi

CROCODYLIA

Aligatori, kaimani, krokodili

CROCODYLIA spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Aligatori, kaimani, krokodili

Alligatoridae

Aligatori, kaimani

Alligator sinensis (I)

Ķīnas aligators

Caiman crocodilus apaporiensis (I)

Apaporas kaimans

Caiman latirostris (I) (izņemot Argentīnas populāciju, kas ir iekļauta B pielikumā)

Platpurna kaimans

Melanosuchus niger (I) (izņemot B pielikumā iekļauto Brazīlijas populāciju un B pielikumā iekļauto Ekvadoras populāciju, kurai noteiktā gada eksporta kvota ir nulle tik ilgi, kamēr Cites Sekretariāts un IUCN/SSC specializētā krokodilu izpētes grupa nav apstiprinājuši gada kvotu)

Melnais kaimans

Crocodylidae

Krokodili

Crocodylus acutus (I) (izņemot populāciju Sispatas līča, Tinahonesas, Labalsas un tuvākās apkaimes Integrētajā mangrovju pārvaldības rajonā Kordovas departamentā, Kolumbijā, un Kubas populāciju, kas abas ir iekļautas B pielikumā, un Meksikas populāciju, kas ir iekļauta B pielikumā un uz ko attiecas nulles eksporta kvota savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā)

Smailpurna krokodils

Crocodylus cataphractus (I)

Garpurna krokodils

Crocodylus intermedius (I)

Orinoko krokodils

Crocodylus mindorensis (I)

Mindoro krokodils

Crocodylus moreletii (I) (izņemot Belizas populāciju, kas ir iekļauta B pielikumā ar nulles kvotu savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā, un Meksikas populāciju, kas ir iekļauta B pielikumā)

Morlē krokodils

Crocodylus niloticus (I) (izņemot Botsvānas un Ēģiptes populācijas (ar nulles kvotu savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā), Etiopijas, Kenijas, Madagaskaras, Malāvijas, Mozambikas, Namībijas, Dienvidāfrikas, Ugandas un Tanzānijas Savienotās Republikas populācijas (gada eksporta kvota papildus audzētavu īpatņiem nepārsniedz 1600 savvaļas īpatņu, ieskaitot medību trofejas) un Zambijas un Zimbabves populācijas; šīs populācijas ir iekļautas B pielikumā)

Nīlas krokodils

Crocodylus palustris (I)

Purva krokodils

Crocodylus porosus (I) (izņemot Austrālijas, Indonēzijas, Malaizijas (Malaizijā īpatņu ieguve savvaļā atļauta tikai Saravakas štatā, bet pārējos Malaizijas štatos (Sabahā un Pussalas Malaizijā) savvaļas īpatņiem noteikta nulles kvota, kuru var mainīt vienīgi ar Cites Pušu apstiprinājumu) un Papua-Jaungvinejas populācijas, kas ir iekļautas B pielikumā)

Šķautņainais krokodils

Crocodylus rhombifer (I)

Kubas krokodils

Crocodylus siamensis (I)

Siāmas krokodils

Osteolaemus tetraspis (I)

Struppurna krokodils

Tomistoma schlegelii (I)

Gaviālkrokodils

Gavialidae

Gaviāls

Gavialis gangeticus (I)

Gangas gaviāls

RHYNCHOCEPHALIA

Sphenodontidae

Tuataras

Sphenodon spp. (I)

Tuataras

SAURIA

Agamidae

Dzelkņastes (agāmas u. c.)

Ceratophora aspera (II) (nulles kvota savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā)

Raupjdeguna ragķirzaka

Ceratophora erdeleni (I)

Erdelena ragķirzaka

Ceratophora karu (I)

Karu ragķirzaka

Ceratophora
  stoddartii (II) (nulles kvota savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā)

Degunradža ragķirzaka

Ceratophora tennentii (I)

Tenenta ragķirzaka

Cophotis ceylanica (I)

Pundurķirzakas

Cophotis dumbara (I)

Dumbaras kalnu pundurķirzaka

Lyriocephalus
  scutatus (II) (nulles kvota savvaļas īpatņiem, kurus pārdod komerciālā nolūkā)

Kuprdeguna ķirzaka

Saara spp. (II)

Uromastyx spp. (II)

Joslastes

Anguidae

Glodenes

Abronia spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas. Nulles eksporta kvota ir noteikta Abronia aurita, A. gaiophantasma, A. montecristoi, A. salvadorensis un A. vasconcelosii savvaļas īpatņiem)

Glodenes

Abronia anzuetoi (I)

Abronia campbelli (I)

Abronia fimbriata (I)

Abronia frosti (I)

Abronia meledona (I)

Chamaeleonidae

Hameleoni

Archaius spp. (II)

Bradypodion spp. (II)

Pundurhameleoni

Brookesia spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Pundurhameleoni

Brookesia perarmata (I)

Adatainais pundurhameleons

Calumma spp. (II)

Madagaskaras hameleoni

Chamaeleo spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Hameleoni

Chamaeleo chamaeleon (II)

Vidusjūras hameleons

Furcifer spp. (II)

Madagaskaras hameleoni

Kinyongia spp. (II)

Pundurhameleoni

Nadzikambia spp. (II)

Pundurhameleoni

Palleon spp. (II)

Rhampholeon spp. (II)

Pigmejhameleoni

Rieppeleon spp. (II)

Pigmejhameleoni

Trioceros spp. (II)

Cordylidae

Joslastes

Cordylus spp. (II)

Joslastes

Hemicordylus spp. (II)

Karusaurus spp. (II)

Namazonurus spp. (II)

Ninurta spp. (II)

Ouroborus spp. (II)

Pseudocordylus spp. (II)

Smaug spp. (II)

Eublepharidae

Eublefāri

Goniurosaurus spp. (II) (izņemot Japānas vietējās sugas)

Tīģereublefāri

Gekkonidae

Gekoni

Cnemaspis psychedelica (I)

Gekons

Dactylocnemis spp. (III Jaunzēlande)

Gekko gecko (II)

Toki gekons

Gonatodes daudini (I)

Grenadīnu gekons

Hoplodactylus spp. (III Jaunzēlande)

Jaunzēlandes gekoni

Lygodactylus williamsi (I)

Gekons

Mokopirirakau spp. (III Jaunzēlande)

Nactus serpensinsula (II)

Serpentas gekons

Naultinus spp. (II)

Jaunzēlandes koku gekoni

Paroedura
  androyensis (II)

Grandidjē Madagaskaras gekons

Paroedura masobe (II)

Gekons

Phelsuma spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto sugu)

Dienasgekoni

Phelsuma guentheri (II)

Gintera dienasgekons

Rhoptropella spp. (II)

Sphaerodactylus armasi (III Kuba)

Sphaerodactylus celicara (III Kuba)

Sphaerodactylus dimorphicus (III Kuba)

Sphaerodactylus intermedius (III Kuba)

Sphaerodactylus nigropunctatus alayoi (III Kuba)

Sphaerodactylus nigropunctatus granti (III Kuba)

Sphaerodactylus nigropunctatus lissodesmus (III Kuba)

Sphaerodactylus nigropunctatus ocujal (III Kuba)

Sphaerodactylus nigropunctatus strategus (III Kuba)

Sphaerodactylus notatus atactus (III Kuba)

Sphaerodactylus oliveri (III Kuba)

Sphaerodactylus pimienta (III Kuba)

Sphaerodactylus ruibali (III Kuba)

Sphaerodactylus siboney (III Kuba)

Sphaerodactylus torrei (III Kuba)

Toropuku spp. (III Jaunzēlande)

Tukutuku spp. (III Jaunzēlande)

Uroplatus spp. (II)

Plakanastes gekoni

Woodworthia spp. (III Jaunzēlande)

Helodermatidae

Indesķirzakas

Heloderma spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto pasugu)

Indesķirzakas

Heloderma horridum charlesbogerti (I)

Indesķirzaka

Iguanidae

Zaļās iguānas

Amblyrhynchus cristatus (II)

Jūras iguāna

Brachylophus spp. (I)

Fidži iguānas

Conolophus spp. (II)

Galapagu iguānas

Ctenosaura spp. (II)

Dzelkņastes iguānas

Cyclura spp. (I)

Zemes iguānas

Iguana spp. (II)

Zaļās iguānas

Phrynosoma blainvillii (II)

Krupjķirzaka

Phrynosoma cerroense (II)

Krupjķirzaka

Phrynosoma coronatum (II)

Piekrastes krupjķirzaka

Phrynosoma wigginsi (II)

Krupjķirzaka

Sauromalus varius (I)

Sanestebanas čakvala

Lacertidae

Īstās ķirzakas

Gallotia simonyi (I)

Hierro ķirzaka

Podarcis lilfordi (II)

Lilfordas mūru ķirzaka

Podarcis pityusensis (II)

Pitiusas mūru ķirzaka

Lanthanotidae

Čūskķirzakas

Lanthanotidae spp. (II) (savvaļas īpatņiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, eksporta kvota ir nulle)

Polychrotidae

Anoles

Anolis agueroi (III Kuba)

Anolis baracoae (III Kuba)

Anolis barbatus (III Kuba)

Anolis chamaeleonides (III Kuba)

Anolis equestris (III Kuba)

Anolis guamuhaya (III Kuba)

Anolis luteogularis (III Kuba)

Anolis pigmaequestris (III Kuba)

Anolis porcus (III Kuba)

Scincidae

Scinki

Corucia zebrata (II)

Tvērējastes scinks

Teiidae

Kaimanu ķirzakas, tegu ķirzakas

Crocodilurus amazonicus (II)

Krokodilastes ķirzaka

Dracaena spp. (II)

Kaimanu ķirzakas

Salvator spp. (II)

Tupinambis spp.(II)

Tegu

Varanidae

Varāni

Varanus spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Varāni

Varanus bengalensis (I)

Bengālijas varāns

Varanus flavescens (I)

Dzeltenīgais varāns

Varanus griseus (I)

Pelēkais varāns

Varanus komodoensis (I)

Komodo varāns

Varanus nebulosus (I)

Varāns

Varanus olivaceus (II)

Olīvzaļais varāns

Xenosauridae

Ķīnas krokodilķirzaka

Shinisaurus crocodilurus (I)

Ķīnas krokodilķirzaka

SERPENTES

Čūskas

Boidae

Žņaudzējčūskas

Boidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Žņaudzējčūskas

Acrantophis spp. (I)

Madagaskaras žņaudzējčūskas

Boa constrictor occidentalis (I)

Argentīnas parastā žņaudzējčūska

Epicrates inornatus (I)

Puertoriko gludlūpu žņaudzējčūska

Epicrates monensis (I)

Monas gludlūpu žņaudzējčūska

Epicrates subflavus (I)

Jamaikas gludlūpu žņaudzējčūska

Eryx jaculus (II)

Rietumu smilšu žņaudzējčūska

Sanzinia madagascariensis (I)

Madagaskaras koku žņaudzējčūska

Bolyeriidae

Raundas žņaudzējčūskas

Bolyeriidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Raundas žņaudzējčūskas

Bolyeria multocarinata (I)

Raundas zemes žņaudzējčūska

Casarea dussumieri (I)

Raundas koku žņaudzējčūska

Colubridae

Zalkši, ūdensčūskas

Atretium schistosum (III Indija)

Olīvkrāsas ķīļmuguras zalktis

Cerberus rynchops (III Indija)

Suņgalvas ūdensčūska

Clelia clelia (II)

Musurana

Cyclagras gigas (II)

Brazīlijas milzu zalktis

Elachistodon westermanni (II)

Indijas olēdējčūska

Ptyas mucosus (II)

Indijas žurku čūska

Xenochrophis piscator (III Indija)

Zivju zalktis

Xenochrophis schnurrenbergeri (III Indija)

Xenochrophis tytleri (III Indija)

Elapidae

Kobras, koraļļčūskas

Hoplocephalus bungaroides (II)

Dzeltenplankumu platgalvas čūska

Micrurus diastema (III Hondurasa)

Atlantijas koraļļčūska

Micrurus nigrocinctus (III Hondurasa)

Melnjoslu koraļļčūska

Micrurus ruatanus (III Hondurasa)

Naja atra (II)

Kobra

Naja kaouthia (II)

Kobra

Naja mandalayensis (II)

Kobra

Naja naja (II)

Indijas kobra

Naja oxiana (II)

Vidusāzijas kobra

Naja philippinensis (II)

Filipīnu kobra

Naja sagittifera (II)

Kobra

Naja samarensis (II)

Kobra

Naja siamensis (II)

Kobra

Naja sputatrix (II)

Kobra

Naja sumatrana (II)

Kobra

Ophiophagus hannah (II)

Karaļkobra

Loxocemidae

Meksikas pitoni

Loxocemidae spp. (II)

Meksikas pitoni

Pythonidae

Pitoni

Pythonidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto pasugu)

Pitoni

Python molurus molurus (I)

Tīģerpitons

Tropidophiidae

Zemes žņaudzējčūskas

Tropidophiidae spp. (II)

Zemes žņaudzējčūskas

Viperidae

Odzes

Atheris desaixi (II)

Odze

Bitis worthingtoni (II)

Odze

Crotalus durissus (III Hondurasa)

Dienvidu klaburčūska

Crotalus durissus
  unicolor

Arubas klaburčūska

Daboia russelii (III Indija)

Rasela odze

Pseudocerastes urarachnoides (II)

Zirnekļastes odze

Trimeresurus mangshanensis (II)

Odze

Vipera latifii

Latifa odze

Vipera ursinii (I) (tikai Eiropas populācija, izņemot bijušās PSRS teritoriju; minētās teritorijas populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas)

Stepes odze

Vipera wagneri (II)

Vāgnera odze

TESTUDINES

Carettochelyidae

Jaungvinejas mīkstbruņrupuči

Carettochelys insculpta (II)

Jaungvinejas mīkstbruņrupucis

Chelidae

Čūskkakla bruņrupuči

Chelodina mccordi (II) (savvaļā notvertiem īpatņiem gada eksporta kvota ir nulle)

Čūskkakla bruņrupucis

Pseudemydura umbrina (I)

Rietumaustrālijas īskakla bruņrupucis

Cheloniidae

Bruņurupuči

Cheloniidae spp. (I)

Bruņurupuči

Chelydridae

Kaimanbruņrupuči

Chelydra serpentina (III Amerikas Savienotās Valstis)

Macrochelys temminckii (III Amerikas Savienotās Valstis)

Aligatorbruņrupucis

Dermatemydidae

Tabasku bruņrupucis

Dermatemys mawii (II)

Tabasku bruņrupucis

Dermochelyidae

Ādainais bruņrupucis

Dermochelys coriacea (I)

Ādainais bruņrupucis

Emydidae

Amerikas kārbrupuči, purva bruņrupuči

Chrysemys picta (tikai dzīvi īpatņi)

Izgreznotais bruņrupucis

Clemmys guttata (II)

Bruņrupucis

Emydoidea blandingii (II)

Bruņrupucis

Glyptemys insculpta (II)

Meža bruņrupucis

Glyptemys muhlenbergii (I)

Mīlenberga bruņrupucis

Graptemys spp. (III Amerikas Savienotās Valstis)

Zāģmuguras bruņrupuči

Malaclemys terrapin (II)

Bruņrupucis

Terrapene spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto sugu)

Amerikas kārbrupuči

Terrapene coahuila (I)

Koahuila kārbrupucis

Geoemydidae

Batagur affinis (I)

Upes batagurs

Batagur baska (I)

Batagurs

Batagur borneoensis (II) (savvaļā notvertiem īpatņiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle)

Batagur dhongoka (II)

Batagur kachuga (II)

Batagur trivittata (II) (savvaļā notvertiem īpatņiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle)

Cuora spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas, savvaļā notvertiem Cuora aurocapitata, C. flavomarginata, C. galbinifrons, C. mccordi, C. mouhotii, C. pani, C. trifasciata, C. yunnanensis un C. zhoui īpatņiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle)

Āzijas kārbrupuči

Cuora bourreti (I)

Bureta slēdzējbruņurupucis

Cuora picturata (I)

Vjetnamas slēdzējbruņurupucis

Cyclemys spp. (II)

Āzijas bruņrupuči

Geoclemys hamiltonii (I)

Melnais purva bruņrupucis

Geoemyda japonica (II)

Bruņrupucis

Geoemyda spengleri (II)

Melnkrūšu bruņrupucis

Hardella thurjii (II)

Bruņrupucis

Heosemys annandalii (II) (savvaļā notvertiem īpatņiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle)

Tempļa bruņrupucis

Heosemys depressa (II) (savvaļā notvertiem īpatņiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle)

Plakanais purva bruņrupucis

Heosemys grandis (II)

Lielais Āzijas bruņrupucis

Heosemys spinosa (II)

Adatainais bruņrupucis

Leucocephalon yuwonoi (II)

Purva bruņrupucis

Malayemys macrocephala (II)

Gliemežu bruņrupucis

Malayemys subtrijuga (II)

Purva bruņrupucis

Mauremys annamensis (I)

Annamas purva bruņrupucis

Mauremys iversoni (III Ķīna)

Fudži bruņrupucis

Mauremys japonica (II)

Bruņrupucis

Mauremys megalocephala (III Ķīna)

Lielgalvas bruņrupucis

Mauremys mutica (II)

Dzeltenais purva bruņrupucis

Mauremys nigricans (II)

Sarkankakla bruņrupucis

Mauremys pritchardi (III Ķīna)

Pričarda bruņrupucis

Mauremys reevesii (III Ķīna)

Rīvsa bruņrupucis

Mauremys sinensis (III Ķīna)

Ķīnas svītrkakla bruņrupucis

Melanochelys tricarinata (I)

Trīsķīļu bruņrupucis

Melanochelys trijuga (II)

Bruņrupucis

Morenia ocellata (I)

Acotais bruņrupucis

Morenia petersi (II)

Bruņrupucis

Notochelys platynota (II)

Malajas bruņrupucis

Ocadia glyphistoma (III Ķīna)

Zobainais svītrkakla bruņrupucis

Ocadia philippeni (III Ķīna)

Filipēna svītrkakla bruņrupucis

Orlitia borneensis (II) (savvaļā notvertiem īpatņiem, ko pārdod komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle)

Malajas milzu bruņrupucis

Pangshura spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto sugu)

Jumtmuguras bruņrupuči

Pangshura tecta (I)

Jumtainie bruņrupuči

Sacalia bealei (II)

Bīla bruņrupucis

Sacalia pseudocellata (III Ķīna)

Ķīnas viltusacu bruņrupucis

Sacalia quadriocellata (II)

Četracu bruņrupucis

Siebenrockiella crassicollis (II)

Purva bruņrupucis

Siebenrockiella leytensis (II)

Filipīnu bruņrupucis

Vijayachelys silvatica (II)

Bruņrupucis

Platysternidae

Lielgalvas bruņrupuči

Platysternidae spp. (I)

Lielgalvas bruņrupuči

Podocnemididae

Āfrikas un Dienvidamerikas upju bruņrupuči

Erymnochelys madagascariensis (II)

Madagaskaras sānkakla bruņrupucis

Peltocephalus dumerilianus (II)

Dumerila sānkakla bruņrupucis

Podocnemis spp. (II)

Dienvidamerikas upju bruņrupuči

Testudinidae

Sauszemes bruņrupuči

Testudinidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas; savvaļā notvertiem Centrochelys sulcata īpatņiem, ko pārdod galvenokārt komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle)

Sauszemes bruņrupuči

Astrochelys radiata (I)

Starainais bruņrupucis

Astrochelys yniphora (I)

Stūrainais bruņrupucis

Chelonoidis niger (I)

Galapagu bruņrupucis

Geochelone elegans (I)

Zvaigžņu bruņurupucis

Geochelone platynota (I)

Bruņrupucis

Gopherus flavomarginatus (I)

Meksikas goferbruņrupucis

Malacochersus tornieri (I)

Plakanais bruņrupucis

Psammobates geometricus (I)

Ģeometriskais bruņrupucis

Pyxis arachnoides (I)

Zirnekļbruņrupucis

Pyxis planicauda (I)

Zirnekļbruņrupucis

Testudo graeca (II)

Vidusjūras bruņrupucis

Testudo hermanni (II)

Hermaņa bruņrupucis

Testudo kleinmanni (I)

Kleinmaņa bruņrupucis

Testudo marginata (II)

Apmalotais bruņrupucis

Trionychidae

Mīkstbruņrupuči

Amyda cartilaginea (II)

Dienvidaustrumāzijas mīkstbruņrupucis

Apalone ferox (III Amerikas Savienotās Valstis)

Apalone mutica (III Amerikas Savienotās Valstis)

Apalone spinifera (III Amerikas Savienotās Valstis) (izņemot A pielikumā iekļauto pasugu)

Apalone spinifera atra (I)

Melnais mīkstbruņrupucis

Chitra spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Šaurgalvas mīkstbruņrupuči

Chitra chitra (I)

Mīkstbruņrupucis

Chitra vandijki (I)

Mīkstbruņrupucis

Cyclanorbis elegans (II)

Bruņrupucis

Cyclanorbis senegalensis (II)

Bruņrupucis

Cycloderma aubryi (II)

Bruņrupucis

Cycloderma frenatum (II)

Bruņrupucis

Dogania subplana (II)

Mīkstbruņrupucis

Lissemys ceylonensis (II)

Mīkstbruņrupucis

Lissemys punctata (II)

Indijas punktainais mīkstbruņrupucis

Lissemys scutata (II)

Birmas punktainais mīkstbruņrupucis

Nilssonia formosa (II)

Mīkstbruņrupucis

Nilssonia gangetica (I)

Gangas mīkstbruņrupucis

Nilssonia hurum (I)

Pāvacu mīkstbruņrupucis

Nilssonia leithii (II)

Mīkstbruņrupucis

Nilssonia nigricans (I)

Melnais mīkstbruņrupucis

Palea steindachneri (II)

Pasekstes mīkstbruņrupucis

Pelochelys spp. (II)

Milzu mīkstbruņrupuči

Pelodiscus axenaria (II)

Hunanas mīkstbruņrupucis

Pelodiscus maackii (II)

Amūras mīkstbruņrupucis

Pelodiscus parviformis (II)

Ķīnas mīkstbruņrupucis

Rafetus euphraticus (II)

Bruņrupucis

Rafetus swinhoei (II)

Jandzi mīkstbruņrupucis

Trionyx triunguis (II)

Bruņrupucis

AMPHIBIA

Abinieki

ANURA

Krupji un vardes

Aromobatidae

Indesvardes

Allobates femoralis (II)

Indesvarde

Allobates hodli (II)

Allobates myersi (II)

Indesvarde

Allobates zaparo (II)

Indesvarde

Anomaloglossus rufulus (II)

Indesvarde

Bufonidae

Krupji

Altiphrynoides spp. (I)

Krupji

Amietophrynus channingi (I)

Amietophrynus superciliaris (I)

Kamerūnas krupis

Atelopus zeteki (I)

Zatekas arlekīnvarde

Incilius periglenes (I)

Oranžzeltainais krupis

Nectophrynoides spp. (I)

Āfrikas dzīvdzemdētājkrupji

Nimbaphrynoides spp. (I)

Krupji

Calyptocephalellidae

Calyptocephalella gayi (III Čīle)

Čīles varde

Conrauidae

Vardes

Conraua goliath

Goliātvarde

Dendrobatidae

Raibvardes

Adelphobates spp. (II)

Ameerega spp. (II)

Andinobates spp. (II)

Dendrobates spp. (II)

Raibvardes

Epipedobates spp. (II)

Raibvardes

Excidobates spp. (II)

Hyloxalus azureiventris (II)

Raibvarde

Minyobates spp. (II)

Raibvardes

Oophaga spp. (II)

Phyllobates spp. (II)

Raibvardes

Ranitomeya spp. (II)

Dicroglossidae

Vardes

Euphlyctis hexadactylus (II)

Sešpirkstu varde

Hoplobatrachus tigerinus (II)

Tīģervarde

Hylidae

Kokuvardes

Agalychnis spp. (II)

Mantellidae

Mantellas vardes

Mantella spp. (II)

Mantellas vardes

Microhylidae

Tomātvardes

Dyscophus antongilii (II)

Tomātvarde

Dyscophus guineti (II)

Tomātvarde

Dyscophus insularis (II)

Tomātvarde

Scaphiophryne boribory (II)

Tomātvarde

Scaphiophryne gottlebei (II)

Gotlība šaurmutvarde

Scaphiophryne marmorata (II)

Tomātvarde

Scaphiophryne spinosa (II)

Tomātvarde

Myobatrachidae

Dienvidvardes

Rheobatrachus spp. (II) (izņemot Rheobatrachus silus un Rheobatrachus vitellinus)

Dienvidvarde

Telmatobiidae

Ūdensvardes

Telmatobius culeus (I)

Ūdensvarde

CAUDATA

Ambystomatidae

Ambistomas

Ambystoma dumerilii (II)

Pacuaro ambistoma

Ambystoma mexicanum (II)

Meksikas ambistoma

Cryptobranchidae

Milzu salamandras

Andrias spp. (I)

Milzu salamandras

Cryptobranchus alleganiensis (III Amerikas Savienotās Valstis)

Milzu salamandra

Hynobiidae

Āzijas salamandras

Hynobius amjiensis (III Ķīna)

Salamandridae

Salamandras un tritoni

Echinotriton chinhaiensis (II)

Dženhajas dzelkšņtritons

Echinotriton maxiquadratus (II)

Kalnu dzelkšņtritons

Neurergus kaiseri (I)

Kaizera tritons

Paramesotriton spp. (II)

Āzijas kārpainie tritoni

Salamandra algira (III Alžīrija)

Tylototriton spp. (II)

Krokodiltritoni

ELASMOBRANCHII

Haizivis un rajas

CARCHARHINIFORMES

Carcharhinidae

Haizivis

Carcharhinus falciformis (II)

Zīdainā haizivs

Carcharhinus longimanus (II)

Okeāna baltspuru haizivs

Sphyrnidae

Āmurzivis

Sphyrna lewini (II)

Robainā āmurzivs

Sphyrna mokarran (II)

Milzu āmurzivs

Sphyrna zygaena (II)

Gludā āmurzivs

LAMNIFORMES

Alopiidae

Lapshaizivis

Alopias spp. (II)

Lapshaizivis

Cetorhinidae

Milzu haizivis

Cetorhinus maximus (II)

Milzu haizivs

Lamnidae

Makreļhaizivis

Carcharodon carcharias (II)

Baltā haizivs

Isurus oxyrinchus (II)

Īsspuru mako

Isurus paucus (II)

Garspuru mako

Lamna nasus (II)

Siļķu haizivs

MYLIOBATIFORMES

Myliobatidae

Manta spp. (II)

Velnrajas

Mobula spp. (II)

Mobulīdrajas

Potamotrygonidae

Saldūdens dzelkšņrajas

Paratrygon aiereba (III Kolumbija)

Potamotrygon spp. (III Brazīlija) (Brazīlijas populācija)

Potamotrygon constellata (III Kolumbija)

Potamotrygon magdalenae (III Kolumbija)

Potamotrygon motoro (III Kolumbija)

Potamotrygon orbignyi (III Kolumbija)

Potamotrygon schroederi (III Kolumbija)

Potamotrygon scobina (III Kolumbija)

Potamotrygon yepezi (III Kolumbija)

ORECTOLOBIFORMES

Rhincodontidae

Vaļhaizivis

Rhincodon typus (II)

Vaļhaizivs

PRISTIFORMES

Pristidae

Zāģzivis

Pristidae spp. (I)

Zāģzivis

RHINOPRISTIFORMES

Glaucostegidae

Milzu ģitārrajas

Glaucostegus spp. (II)

Milzu ģitārrajas

Rhinidae

Ķīļrajas

Rhinidae spp. (II)

Ķīļrajas

ACTINOPTERI

Zivis

ACIPENSERIFORMES

ACIPENSERIFORMES spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Storveidīgie

Acipenseridae

Stores

Acipenser brevirostrum (I)

Strupdeguna store

Acipenser sturio (I)

Atlantijas store

ANGUILLIFORMES

Anguillidae

Zuši

Anguilla anguilla (II)

Zutis

CYPRINIFORMES

Catostomidae

Čukučana

Chasmistes cujus (I)

Čukučana

Cyprinidae

Karpas

Caecobarbus geertsii (II)

Karpa

Probarbus jullieni (I)

Karpa

OSTEOGLOSSIFORMES

Arapaimas, kaulmēļzivis

Arapaimidae

Arapaima gigas (II)

Arapaima

Osteoglossidae

Kaulmēļzivis

Scleropages formosus (I)

Āzijas kaulmēļzivs

Scleropages inscriptus

PERCIFORMES

Labridae

Napoleonzivis

Cheilinus undulatus (II)

Napoleonzivs

Pomacanthidae

Holacanthus clarionensis (II)

Eņģeļzivs

Sciaenidae

Totoabas

Totoaba macdonaldi (I)

Makdonalda totoaba

SILURIFORMES

Pangasiidae

Sami

Pangasianodon gigas (I)

Milzu sams

Loricariidae

Bruņu sami

Hypancistrus zebra (III Brazīlija)

SYNGNATHIFORMES

Syngnathidae

Jūrasadatas, jūraszirdziņi

Hippocampus spp. (II)

Jūraszirdziņi

DIPNEUSTI

Plaušzivis

CERATODONTIFORMES

Neoceratodontidae

Austrālijas vienplaušzivis

Neoceratodus forsteri (II)

Austrālijas vienplaušzivs

COELACANTHI

Celakanti

COELACANTHIFORMES

Latimeriidae

Latimērijas

Latimeria spp. (I)

Celakanti

ECHINODERMATA (JŪRASZVAIGZNES, JŪRASEŽI UN JŪRASGURĶI)

HOLOTHUROIDEA

Jūrasgurķi

ASPIDOCHIROTIDA

Stichopodidae

Jūrasgurķi

Isostichopus fuscus (III Ekvadora)

Brūnais jūrasgurķis

HOLOTHURIIDA

Holothuriidae

Jūrasgurķi

Holothuria
  fuscogilva (II) (iekļaušana ir spēkā no 2020. gada 28. augusta)

Jūrasgurķis

Holothuria
  nobilis (II) (iekļaušana ir spēkā no 2020. gada 28. augusta)

Holothuria
  whitmaei (II) (iekļaušana ir spēkā no 2020. gada 28. augusta)

ARTHROPODA (POSMKĀJI)

ARACHNIDA

Zirnekļi un skorpioni

ARANEAE

Theraphosidae

Putnuzirnekļi, tarantuli

Aphonopelma albiceps (II)

Aphonopelma pallidum (II)

Tarantuls

Brachypelma spp. (II)

Tarantuli

Poecilotheria spp. (II)

Putnu zirnekļi

SCORPIONES

Scorpionidae

Skorpioni

Pandinus
  camerounensis (II)

Pandinus dictator (II)

Pandinus gambiensis (II)

Skorpions

Pandinus imperator (II)

Imperatorskorpions

Pandinus roeseli (II)

INSECTA

Kukaiņi

COLEOPTERA

Vaboles

Lucanidae

Briežvaboles

Colophon spp. (III Dienvidāfrika)

Briežvaboles

Scarabaeidae

Skarabeji

Dynastes satanas (II)

Skarabejs

LEPIDOPTERA

Tauriņi

Nymphalidae

Agrias amydon boliviensis (III Bolīvija)

Morpho godartii lachaumei (III Bolīvija)

Prepona praeneste buckleyana (III Bolīvija)

Papilionidae

Dižtauriņi

Achillides chikae chikae (I)

Dižtauriņš

Achillides chikae hermeli (I)

Mindoro dižtauriņš

Atrophaneura jophon (II)

Dižtauriņš

Atrophaneura palu

Dižtauriņš

Atrophaneura pandiyana (II)

Dižtauriņš

Bhutanitis spp. (II)

Dižtauriņi

Graphium sandawanum

Dižtauriņš

Graphium stresemanni

Dižtauriņš

Ornithoptera spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)

Dižtauriņi

Ornithoptera alexandrae (I)

Dižtauriņš

Papilio benguetanus

Papilio esperanza

Papilio homerus (I)

Dižtauriņš

Papilio hospiton (II)

Dižtauriņš

Papilio morondavana

Dižtauriņš

Papilio neumoegeni

Parides ascanius

Dižtauriņš

Parides hahneli

Dižtauriņš

Parides burchellanus (I)

Brazīlijas dižtauriņš

Parnassius apollo (II)

Laimiņu dižtauriņš

Teinopalpus spp. (II)

Dižtauriņi

Trogonoptera spp. (II)

Dižtauriņi

Troides spp. (II)

Dižtauriņi

ANNELIDA (POSMTĀRPI UN DĒLES)

HIRUDINOIDEA

Žokļdēles

ARHYNCHOBDELLIDA

Hirudinidae

Žokļdēles

Hirudo medicinalis (II)

Medicīnas dēle jeb medicīnas žokļdēle

Hirudo verbana (II)

Eiropas žokļdēle

MOLLUSCA (GLIEMJI)

BIVALVIA

Gliemenes, ēdamgliemenes

MYTILOIDA

Mytilidae

Sāļūdens gliemenes

Lithophaga lithophaga (II)

Sāļūdens gliemene

UNIONOIDA

Unionidae

Saldūdens gliemenes, perlamutrenes

Conradilla caelata (I)

Perlamutrene

Cyprogenia aberti (II)

Perlamutrene

Dromus dromas (I)

Perlamutrene

Epioblasma curtisii (I)

Perlamutrene

Epioblasma florentina (I)

Perlamutrene

Epioblasma sampsonii (I)

Perlamutrene

Epioblasma sulcata perobliqua (I)

Perlamutrene

Epioblasma torulosa gubernaculum (I)

Perlamutrene

Epioblasma torulosa rangiana (II)

Perlamutrene

Epioblasma torulosa torulosa (I)

Perlamutrene

Epioblasma turgidula (I)

Perlamutrene

Epioblasma walkeri (I)

Perlamutrene

Fusconaia cuneolus (I)

Perlamutrene

Fusconaia edgariana (I)

Perlamutrene

Lampsilis higginsii (I)

Perlamutrene

Lampsilis orbiculata orbiculata (I)

Perlamutrene

Lampsilis satur (I)

Perlamutrene

Lampsilis virescens (I)

Perlamutrene

Plethobasus cicatricosus (I)

Perlamutrene

Plethobasus cooperianus (I)

Perlamutrene

Pleurobema clava (II)

Perlamutrene

Pleurobema plenum (I)

Perlamutrene

Potamilus capax (I)

Perlamutrene

Quadrula intermedia (I)

Perlamutrene

Quadrula sparsa (I)

Perlamutrene

Toxolasma cylindrella (I)

Perlamutrene

Unio nickliniana (I)

Perlamutrene

Unio tampicoensis tecomatensis (I)

Perlamutrene

Villosa trabalis (I)

Perlamutrene

VENEROIDA

Tridacnidae

Milzgliemenes

Tridacnidae spp. (II)

Milzgliemenes

CEPHALOPODA

NAUTILIDA

Nautilidae

Nautili

Nautilidae spp. (II)

Nautili

GASTROPODA

Gliemeži

MESOGASTROPODA

Strombidae

Spārngliemeži

Strombus gigas (II)

Milzu spārngliemezis

STYLOMMATOPHORA

Achatinellidae

Plaušgliemeži

Achatinella spp. (I)

Kātacu plaušgliemeži

Camaenidae

Gliemeži

Papustyla pulcherrima (II)

Gliemezis

Cepolidae

Polymita spp. (I)

Gliemeži

CNIDARIA (KORAĻĻI, UGUNSKORAĻĻI, AKTĪNIJAS)

ANTHOZOA

Koraļļi, aktīnijas

ANTIPATHARIA

ANTIPATHARIA spp. (II)

Melnie koraļļi

GORGONACEAE

Coralliidae

Sarkanie un sārtie koraļļi

Corallium elatius (III Ķīna)

Corallium japonicum (III Ķīna)

Corallium konjoi (III Ķīna)

Corallium secundum (III Ķīna)

HELIOPORACEA

Helioporidae

Zilie koraļļi

Helioporidae spp. (II) (ietver tikai sugu Heliopora coerulea)  (6)

Zilie koraļļi

SCLERACTINIA

SCLERACTINIA spp. (II)  (6)

Akmenskoraļļi

STOLONIFERA

Tubiporidae

Ērģeļkoraļļi

Tubiporidae spp. (II)  (6)

Ērģeļkoraļļi

HYDROZOA

Hidrozoji

MILLEPORINA

Milleporidae

Ugunskoraļļi

Milleporidae spp. (II)  (6)

Ugunskoraļļi

STYLASTERINA

Stylasteridae

Mežģīņkoraļļi

Stylasteridae spp. (II)  (6)

Mežģīņkoraļļi

FLORA

AGAVACEAE

Agaves

Agave parviflora (I)

Sīkziedu agave

Agave victoriae-reginae (II) #4

Karalienes Viktorijas agave

Nolina interrata (II)

Dehesas lāčzāle

Yucca queretaroensis (II)

Juka

AMARYLLIDACEAE

Amariļļi

Galanthus spp. (II) #4

Sniegpulkstenītes

Sternbergia spp. (II) #4

Šternbergijas

ANACARDIACEAE

Operculicarya decaryi (II)

Operkulikārija

Operculicarya hyphaenoides (II)

Operkulikārija

Operculicarya pachypus (II)

Operkulikārija

APOCYNACEAE

Hoodia spp. (II) #9

Hūdijas

Pachypodium spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) #4

Pahipodijas

Pachypodium ambongense (I)

Pachypodium baronii (I)

Pachypodium decaryi (I)

Rauvolfia serpentina (II) #2

Čūskveida rauvolfija

ARALIACEAE

Arālijas

Panax ginseng(II) (tikai Krievijas Federācijas populācija; pārējās populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas) #3

Žeņšeņs

Panax quinquefolius (II) #3

Pieclapu žeņšeņs

ARAUCARIACEAE

Araukārijas

Araucaria araucana (I)

Čīles araukārija

ASPARAGACEAE

Beaucarnea spp. (II)

Bokarnejas

BERBERIDACEAE

Bārbeles

Podophyllum hexandrum (II) #2

Himalaju podofils

BROMELIACEAE

Bromēlijas

Tillandsia harrisii (II) #4

Harisa tilandsija

Tillandsia kammii (II) #4

Kamma tilandsija

Tillandsia xerographica (II)  (7)#4

Kserogrāfiskā tilandsija

CACTACEAE

Kaktusi

CACTACEAE spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas un izņemot Pereskia spp., Pereskiopsis spp. un Quiabentia spp.)  (8) #4

Kaktusi

Ariocarpus spp. (I)

Ariokarpi

Astrophytum asterias (I)

Zvaigžņu astrofits

Aztekium ritteri (I)

Acteku kaktuss

Coryphantha werdermannii (I)

Verdermaņa kaktuss

Discocactus spp. (I)

Diskokaktusi

Echinocereus ferrerianus ssp. lindsayorum (I)

Kaktuss

Echinocereus schmollii (I)

Kaktuss

Escobaria minima (I)

Kaktuss

Escobaria sneedii (I)

Kaktuss

Mammillaria pectinifera (I) (ietver pasugu solisioides)

Kaktuss

Melocactus conoideus (I)

Kaktuss

Melocactus deinacanthus (I)

Kaktuss

Melocactus glaucescens (I)

Kaktuss

Melocactus paucispinus (I)

Kaktuss

Obregonia denegrii (I)

Kaktuss

Pachycereus militaris (I)

Kaktuss

Pediocactus bradyi (I)

Kaktuss

Pediocactus knowltonii (I)

Kaktuss

Pediocactus paradinei (I)

Kaktuss

Pediocactus peeblesianus (I)

Kaktuss

Pediocactus sileri (I)

Kaktuss

Pelecyphora spp. (I)

Kaktusi

Sclerocactus blainei (I)

Kaktuss

Sclerocactus brevihamatus ssp. tobuschii (I)

Kaktuss

Sclerocactus brevispinus (I)

Kaktuss

Sclerocactus cloverae (I)

Kaktuss

Sclerocactus erectocentrus (I)

Kaktuss

Sclerocactus glaucus (I)

Kaktuss

Sclerocactus mariposensis (I)

Kaktuss

Sclerocactus mesae-verdae (I)

Kaktuss

Sclerocactus nyensis (I)

Kaktuss

Sclerocactus papyracanthus (I)

Kaktuss

Sclerocactus pubispinus (I)

Kaktuss

Sclerocactus sileri (I)

Kaktuss

Sclerocactus wetlandicus (I)

Kaktuss

Sclerocactus wrightiae (I)

Kaktuss

Strombocactus spp. (I)

Kaktusi

Turbinicarpus spp. (I)

Kaktusi

Uebelmannia spp. (I)

Kaktusi

CARYOCARACEAE

Kariokāri

Caryocar costaricense (II) #4

Kostarikas kariokārs

COMPOSITAE (ASTERACEAE)

Asteres, margrietiņas

Saussurea costus (I) (jeb S. lappa, Aucklandia lappa, A. costus)

Kostu rūgtlape

CUCURBITACEAE

Zygosicyos pubescens (II) (jeb Xerosicyos pubescens)

Zigosīkija

Zygosicyos tripartitus (II)

Zigosīkija

CUPRESSACEAE

Cipreses

Fitzroya cupressoides (I)

Cipresveida ficroja

Pilgerodendron uviferum (I)

Četršķautņu pilgerodendrs

Widdringtonia whytei (II)

Mulandžes ciedrs

CYATHEACEAE

Diksonijas

Cyathea spp. (II) #4

Diksonijas

CYCADACEAE

Zamijas

CYCADACEAE spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto sugu) #4

Zamijas

Cycas beddomei (I)

Cika

DICKSONIACEAE

Diksonijas

Cibotium barometz (II) #4

Dicksonia spp. (II) (tikai Dienvidamerikas un Ziemeļamerikas populācijas; pārējās populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas. Ietver sinonīmus Dicksonia berteriana, D. externa, D. sellowiana un D. stuebelii) #4

Diksonijas

DIDIEREACEAE

Didjerijas

DIDIEREACEAE spp. (II) #4

Aluaudijas, didjerijas

DIOSCOREACEAE

Jamsi

Dioscorea deltoidea (II) #4

Deltveida diskoreja

DROSERACEAE

Rasenes

Dionaea muscipula (II) #4

Mušu dioneja

EBENACEAE

Ebenkoki

Diospyros spp. (II) (tikai Madagaskaras populācijas; pārējās populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas) #5

EUPHORBIACEAE

Eiforbijas

Euphorbia spp. (II) #4

1)

Euphorbia misera;

| 2) | mākslīgi pavairotus Euphorbia trigona šķirnes eksemplārus; |
| --- | --- |

2)

mākslīgi pavairotus Euphorbia trigona šķirnes eksemplārus;

| 3) | mākslīgi pavairotus Euphorbia lactea eksemplārus, kas uzpotēti uz mākslīgi pavairotiem Euphorbia neriifolia potcelmiem, ja tie ir:


  — | pušķveida vai |
| --- | --- | --- |

3)

mākslīgi pavairotus Euphorbia lactea eksemplārus, kas uzpotēti uz mākslīgi pavairotiem Euphorbia neriifolia potcelmiem, ja tie ir:

—

pušķveida vai

| — | vēdekļveida, vai |
| --- | --- |

—

vēdekļveida, vai

| — | krāsaini mutanti; |
| --- | --- |

—

krāsaini mutanti;

| 4) | mākslīgi pavairotus šķirnes Euphorbia“Milii” eksemplārus, ja tie ir:


  — | viegli atpazīstami kā mākslīgi pavairoti eksemplāri un |
| --- | --- | --- |

4)

mākslīgi pavairotus šķirnes Euphorbia“Milii” eksemplārus, ja tie ir:

—

viegli atpazīstami kā mākslīgi pavairoti eksemplāri un

| — | ievesti Savienībā vai (re)eksportēti no tās partijās pa 100 un vairāk augiem, |
| --- | --- |

—

ievesti Savienībā vai (re)eksportēti no tās partijās pa 100 un vairāk augiem,

kuriem šīs regulas noteikumus nepiemēro, un

| 5) | sugas, kas iekļautas A pielikumā) |
| --- | --- |

5)

sugas, kas iekļautas A pielikumā)

Eiforbijas

Euphorbia ambovombensis (I)

Euphorbia capsaintemariensis (I)

Euphorbia cremersii (I) (ietver paveidu viridifolia un varietāti rakotozafyi)

Euphorbia cylindrifolia (I) (ietver pasugu tuberifera)

Euphorbia decaryi (I) (ietver varietātes ampanihyensis, robinsonii un sprirosticha)

Euphorbia francoisii (I)

Euphorbia handiensis (II)

Euphorbia lambii (II)

Euphorbia moratii (I) (ietver varietātes antsingiensis, bemarahensis un multiflora)

Euphorbia parvicyathophora (I)

Euphorbia quartziticola (I)

Euphorbia stygiana (II)

Euphorbia tulearensis (I)

FAGACEAE

Dižskābārži, ozoli

Quercus mongolica (III Krievijas Federācija) #5

Mongolijas ozols

FOUQUIERIACEAE

Fukjerijas

Fouquieria columnaris (II) #4

Kolonnveida fukjerija

Fouquieria fasciculata (I)

Kūlīšu fukjerija

Fouquieria purpusii (I)

GNETACEAE

Gnetumi

Gnetum montanum (III Nepāla) #1

JUGLANDACEAE

Riekstaugi

Oreomunnea pterocarpa (II) #4

Spārnaugļu oreomunneja

LAURACEAE

Aniba rosaeodora (II) (jeb A. duckei) #12

Melnā dalbergija

LEGUMINOSAE (FABACEAE)

Pākšaugi

Dalbergia spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto sugu) #15

Dalbergia nigra (I)

Melnā dalbergija

Dipteryx panamensis (III Kostarika/Nikaragva)

Panamas dipterikss

Guibourtia demeusei (II) #15

Giburtija

Guibourtia pellegriniana (II) #15

Giburtija

Guibourtia tessmannii (II) #15

Giburtija

Paubrasilia echinata (II) #10

Ežadatu cezalpīnija

Pericopsis elata (II) #17

Augstais perikopsis

Platymiscium parviflorum (II) #4

Zeltainā afromēzija

Pterocarpus erinaceus (II)

Pterokarps

Pterocarpus santalinus (II) #7

Sandalkoka pterokarps

Pterocarpus tinctorius (II) #6

Āfrikas pterokarps

Senna meridionalis (II)

Senna

LILIACEAE

Lilijas

Aloe spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas un sugu Aloe
  vera jeb Aloe
  barbadensis, kura šīs regulas pielikumos nav ietverta) #4

Alvejas

Aloe albida (I)

Aloe albiflora (I)

Aloe alfredii (I)

Aloe bakeri (I)

Aloe bellatula (I)

Aloe calcairophila (I)

Aloe compressa (I) (ietver varietātes paucituberculata, rugosquamosa un schistophila)

Aloe delphinensis (I)

Aloe descoingsii (I)

Aloe fragilis (I)

Aloe haworthioides (I) (ietver varietāti aurantiaca)

Aloe helenae (I)

Aloe laeta (I) (ietver varietāti maniaensis)

Aloe parallelifolia (I)

Aloe parvula (I)

Aloe pillansii (I)

Aloe polyphylla (I)

Aloe rauhii (I)

Aloe suzannae (I)

Aloe versicolor (I)

Aloe vossii (I)

MAGNOLIACEAE

Magnolijas

Magnolia liliifera var. obovata (III Nepāla) #1

Olu magnolija

MALVACEAE

Adansonia grandidieri (II) #16

Baobabs

MELIACEAE

Mahagoni, cedrelas

Cedrela spp. #6 (dienvidu populācija; iekļaušana ir spēkā no 2020. gada 28. augusta)

Cedrela fissilis (III Bolīvija, Brazīlija) #5 (līdz 2020. gada 27. augustam)

Cedrela lilloi (III Bolīvija, Brazīlija) #5 (līdz 2020. gada 27. augustam)

Cedrela odorata (III Bolīvija/Brazīlija. Papildus tam nacionālās populācijas iekļāvušas šādas valstis: Kolumbija, Gvatemala un Peru) #5 (līdz 2020. gada 27. augustam)

Smaržīgā cedrela

Swietenia humilis (II) #4

Zemais mahagons

Swietenia macrophylla (II) (dienvidu populācija; aptver Centrālameriku un Dienvidameriku un Karību jūras salas) #6

Amerikas mahagons

Swietenia mahagoni (II) #5

Īstais mahagons

NEPENTHACEAE

Nepentas

Nepenthes spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) #4

Tropiskās nepentas

Nepenthes khasiana (I)

Nepenta

Nepenthes rajah (I)

Nepenta

OLEACEAE

Olīvkoki, oši

Fraxinus mandshurica (III Krievijas Federācija) #5

Mandžūrijas osis

ORCHIDACEAE

Orhidejas

ORCHIDACEAE spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas)  (9) #4

Orhidejas

Šo regulu nepiemēro attiecībā uz šeit minētajām A pielikuma orhideju sugām, sējeņiem vai audu kultūrām, ja:

| — | tās ir iegūtas cietā vai šķidrā barotnē in vitro un |
| --- | --- |

—

tās ir iegūtas cietā vai šķidrā barotnē in vitro un

| — | atbilst definīcijai “mākslīgi pavairoti” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 865/2006  (10) 56. pantu un |
| --- | --- |

—

atbilst definīcijai “mākslīgi pavairoti” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 865/2006  (10) 56. pantu un

| — | ievedot Savienībā vai (re)eksportējot no tās, tos pārvadā sterilos konteineros. |
| --- | --- |

—

ievedot Savienībā vai (re)eksportējot no tās, tos pārvadā sterilos konteineros.

Aerangis ellisii (I)

Cattleya jongheana (I)

Cattleya lobata (I)

Cephalanthera cucullata (II)

Cepurainā cefalantēra

Cypripedium calceolus (II)

Dzeltenā dzegužkurpīte

Dendrobium cruentum (I)

Goodyera macrophylla (II)

Saulenīte

Liparis loeselii (II)

Lēzeļa lipare

Mexipedium xerophyticum (I)

Ophrys argolica (II)

Argosas ofrīda

Ophrys lunulata (II)

Pusmēness ofrīda

Orchis scopulorum (II)

Dzegužpuķe

Paphiopedilum spp. (I)

Pafiopēdijas

Peristeria elata (I)

Augstā peristērija

Phragmipedium spp. (I)

Fragmipēdijas

Renanthera imschootiana (I)

Imšota renantēra

Spiranthes aestivalis (II)

Vasaras spirante

OROBANCHACEAE

Brūnkātes

Cistanche deserticola (II) #4

Tuksneša cistanha

PALMAE (ARECACEAE)

Palmas

Beccariophoenix madagascariensis (II) #4

Palma

Dypsis decaryi (II) #4

Dekarī neodipsis

Dypsis decipiens (I)

Mānīgais hrizalidokarps

Lemurophoenix halleuxii (II)

Lemurpalma

Lodoicea maldivica (III Seišelas) #13

Seišelu palma

Marojejya darianii (II)

Palma

Ravenea louvelii (II)

Luvela raveneja

Ravenea rivularis (II)

Strautmalu raveneja

Satranala decussilvae (II)

Satranalas palma

Voanioala gerardii (II)

Meža kokospalma

PAPAVERACEAE

Magones

Meconopsis regia (III Nepāla) #1

Karaliskais mekonopsis

PASSIFLORACEAE

Adenia firingalavensis (II)

Adēnija

Adenia olaboensis (II)

Adēnija

Adenia subsessilifolia (II)

Adēnija

PEDALIACEAE

Pedālijas

Uncarina grandidieri (II)

Unkarina

Uncarina stellulifera (II)

Unkarina

PINACEAE

Priedes

Abies guatemalensis (I)

Gvatemalas baltegle

Pinus koraiensis (III Krievijas Federācija) #5

PODOCARPACEAE

Podokarpi

Podocarpus neriifolius (III Nepāla) #1

Oleandrlapu podokarps

Podocarpus parlatorei (I)

Parlatores podokarps

PORTULACACEAE

Portulakas, anakampserijas

Anacampseros spp. (II) #4

Anakampseras

Avonia spp. (II) #4

Lewisia serrata (II) #4

Zāģzobainā luīsija

PRIMULACEAE

Prīmulas, ciklamenas

Cyclamen spp. (II)  (11) #4

Ciklamenas

RANUNCULACEAE

Gundegas

Adonis vernalis (II) #2

Pavasara adoniss

Hydrastis canadensis (II) #8

Kanādas zeltsakne

ROSACEAE

Rozes, ķirši

Prunus africana (II) #4

Āfrikas ķirsis

RUBIACEAE

Rubija

Balmea stormiae (I)

Rubija

SANTALACEAE

Osyris lanceolata (II) (tikai Burundi, Etiopijas, Kenijas, Ruandas, Ugandas un Tanzānijas Savienotās Republikas populācijas; pārējās populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas) #2

Sandalkoks

SARRACENIACEAE

Saracēnijas

Sarracenia spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) #4

Saracēnijas

Sarracenia oreophila (I)

Kalnu saracēnija

Sarracenia rubra ssp. alabamensis (I)

Alabamas saracēnija

Sarracenia rubra ssp. jonesii (I)

Saracēnija

SCROPHULARIACEAE

Cūknātres

Picrorhiza kurrooa (II) (neietver Picrorhiza scrophulariiflora) #2

Cūknātre

STANGERIACEAE

Stangērijas

Bowenia spp. (II) #4

Zamijas

Stangeria eriopus (I)

Stangērija

TAXACEAE

Īves

Taxus chinensis un šīs sugas infraspecifiskie taksoni (II) #2

Ķīnas īve

Taxus cuspidata un šīs sugas infraspecifiskie taksoni (II)  (12) #2

Japānas īve

Taxus fuana un šīs sugas infraspecifiskie taksoni (II) #2

Tibetas īve

Taxus sumatrana un šīs sugas infraspecifiskie taksoni (II) #2

Sumatras īve

Taxus wallichiana (II) #2

Himalaju īve

THYMELAEACEAE (AQUILARIACEAE)

Akvilārijas, ramīni

Aquilaria spp. (II) #14

Akvilārijas

Gonystylus spp. (II) #4

Gonistīli

Gyrinops spp. (II) #14

Akvilārijas

TROCHODENDRACEAE (TETRACENTRACEAE)

Tetracentroni

Tetracentron sinense (III Nepāla) #1

VALERIANACEAE

Baldriāni

Nardostachys grandiflora (II) #2

VITACEAE

Cyphostemma elephantopus (II)

Lazampasika

Cyphostemma laza (II)

Laza

Cyphostemma montagnacii (II)

Lazambohitra

WELWITSCHIACEAE

Velvīčijas

Welwitschia mirabilis (II) #4

Brīnumainā velvīčija

ZAMIACEAE

Zamijas

ZAMIACEAE spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) #4

Zamijas

Ceratozamia spp. (I)

Ceratozamijas

Encephalartos spp. (I)

Encefalartijas

Microcycas calocoma (I)

Krāšņmatu mikrocika

Zamia restrepoi (I)

ZINGIBERACEAE

Ingveraugi

Hedychium philippinense (II) #4

Filipīnu hedīcija

Siphonochilus aethiopicus (II) (Mozambikas, Svatini, Dienvidāfrikas un Zimbabves populācijas)

Savvaļas ingvers

ZYGOPHYLLACEAE

Gvajaki

Bulnesia sarmientoi (II) #11

Gvajaks

Guaiacum spp. (II) #2

Gvajaki

| | D pielikums | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| FAUNA |
| CHORDATA (HORDAIŅI) |
| MAMMALIA | | Zīdītāji |
| CARNIVORA | | |
| Canidae | | Suņi, lapsas, vilki |
| | Vulpes vulpes griffithi (III Indija) §1 | Eirāzijas lapsa |
| | Vulpes vulpes montana (III Indija) §1 | Eirāzijas lapsa |
| | Vulpes vulpes pusilla (III Indija) §1 | Eirāzijas lapsa |
| Mustelidae | | Āpši, caunas, zebiekstes u.c. |
| | Mustela altaica (III Indija) §1 | Altaja solongoja |
| | Mustela erminea ferghanae (III Indija) §1 | Holarktikas sermulis |
| | Mustela kathiah (III Indija) §1 | Zebiekste |
| | Mustela sibirica (III Indija) §1 | Sibīrijas kolonoks |
| DIPROTODONTIA | | |
| Macropodidae | | Ķenguri, valabiji |
| | Dendrolagus dorianus | Dorijas kokķengurs |
| | Dendrolagus goodfellowi | Gudfelova kokķengurs |
| | Dendrolagus matschiei | Matšija kokķengurs |
| | Dendrolagus pulcherrimus | Kokķengurs |
| | Dendrolagus stellarum | Kokķengurs |
| AVES | | Putni |
| ANSERIFORMES | | |
| Anatidae | | Pīles, zosis, gulbji |
| | Anas melleri | Mellera peldpīle |
| COLUMBIFORMES | | |
| Columbidae | | Ūbeles, baloži |
| | Columba oenops | Balodis |
| | Didunculus strigirostris | Zobainais balodis |
| | Ducula pickeringii | Balodis |
| | Gallicolumba crinigera | Balodis |
| | Ptilinopus marchei | Ūbele |
| | Turacoena modesta | Ūbele |
| GALLIFORMES | | |
| Cracidae | | Kokuvistas, cekulvistas, gvano |
| | Crax alector | Gludknābja cekulvista |
| | Pauxi unicornis | Dienvidu ķivervista |
| | Penelope pileata | Gvano |
| Megapodiidae | | Lielkājvistas |
| | Eulipoa wallacei | Lielkājvista |
| Phasianidae | | Rubeņi, pērļu vistiņas, irbes, fazāni, tragopāni |
| | Arborophila gingica | Irbe |
| | Lophura bulweri | Baltastes fazāns |
| | Lophura diardi | Siāmas fazāns |
| | Lophura inornata | Salvadori fazāns |
| PASSERIFORMES | | |
| Bombycillidae | | Zīdastes |
| | Bombycilla japonica | Japānas zīdaste |
| Corvidae | | Vārnas, žagatas, sīļi |
| | Cyanocorax caeruleus | Debesszilais sīlis |
| | Cyanocorax dickeyi | Cekulsīlis |
| Cotingidae | | Kotingi |
| | Procnias nudicollis | Kotings |
| Emberizidae | | Stērstes |
| | Dacnis nigripes | Stērste |
| | Sporophila falcirostris | Stērste |
| | Sporophila frontalis | Stērste |
| | Sporophila hypochroma | Stērste |
| | Sporophila palustris | Stērste |
| Estrildidae | | Punduržubītes |
| | Amandava amandava | Punduržubīte |
| | Cryptospiza reichenovii | Punduržubīte |
| | Erythrura coloria | Punduržubīte |
| | Erythrura viridifacies | Punduržubīte |
| | Estrilda quartinia (tirdzniecībā bieži kā Estrilda melanotis) | Punduržubīte |
| | Hypargos niveoguttatus | Punduržubīte |
| | Lonchura griseicapilla | Punduržubīte |
| | Lonchura punctulata | Punduržubīte |
| | Lonchura stygia | Punduržubīte |
| Fringillidae | | Žubītes |
| | Carduelis ambigua | Žubīte |
| | Carduelis atrata | Žubīte |
| | Kozlowia roborowskii | Žubīte |
| | Pyrrhula erythaca | Svilpis |
| | Serinus canicollis | Žubīte |
| | Serinus citrinelloides hypostictus (tirdzniecībā bieži kā Serinus citrinelloides) | Žubīte |
| Icteridae | | Amerikas vālodzes |
| | Sturnella militaris | Trupiāls |
| Muscicapidae | | Mušķērāji |
| | Cochoa azurea | Mušķērājs |
| | Cochoa purpurea | Mušķērājs |
| | Garrulax formosus | Mušķērājs |
| | Garrulax galbanus | Mušķērājs |
| | Garrulax milnei | Mušķērājs |
| | Niltava davidi | Mušķērājs |
| | Stachyris whiteheadi | Mušķērājs |
| | Swynnertonia swynnertoni (jeb Pogonicichla swynnertoni) | Mušķērājs |
| | Turdus dissimilis | Mežastrazds |
| Pittidae | | Pitas |
| | Pitta nipalensis | Pita |
| | Pitta steerii | Pita |
| Sittidae | | Dzilnīši |
| | Sitta magna | Lielais dzilnītis |
| | Sitta yuanensis | Juņnaņas dzilnītis |
| Sturnidae | | Strazdi |
| | Lamprotornis regius | Strazds |
| | Mino dumontii | Strazds |
| | Sturnus erythropygius | Strazds |
| REPTILIA | | Rāpuļi |
| SAURIA | | |
| Agamidae | | |
| | Physignathus cocincinus | Ķirzaka |
| Gekkonidae | | Gekoni |
| | Rhacodactylus auriculatus | Jaunkaledonijas ausainais gekons |
| | Rhacodactylus ciliatus | Gekons |
| | Rhacodactylus leachianus | Gekons |
| | Teratoscincus microlepis | Gekons |
| | Teratoscincus scincus | Gekons |
| Gerrhosauridae | | Bruņķirzakas (dzelkņastes) |
| | Zonosaurus karsteni | Joslaste |
| | Zonosaurus quadrilineatus | Joslaste |
| Scincidae | | Scinki |
| | Tribolonotus gracilis | Scinks |
| | Tribolonotus novaeguineae | Scinks |
| SERPENTES | | |
| Colubridae | | Zalkši, ūdensčūskas |
| | Elaphe carinata §1 | Zalktis |
| | Elaphe radiata §1 | Zalktis |
| | Elaphe taeniura §1 | Tievastes kāpelētājzalktis |
| | Enhydris bocourti §1 | Zalktis |
| | Homalopsis buccata §1 | Ūdenszalktis |
| | Langaha nasuta | Zalktis |
| | Leioheterodon madagascariensis | Zalktis |
| | Ptyas korros §1 | Lielacis |
| | Rhabdophis subminiatus §1 | Zalktis |
| Hydrophiidae | | Jūrasčūskas |
| | Lapemis curtus (ietver Lapemis hardwickii) §1 | Jūrasčūska |
| Viperidae | | Odzes |
| | Calloselasma rhodostoma §1 | Odze |
| AMPHIBIA | | |
| ANURA | | Krupji un vardes |
| Dicroglossidae | | Vardes |
| | Limnonectes macrodon | Varde |
| Hylidae | | Kokuvardes |
| | Phyllomedusa sauvagii | Lapuvarde |
| Leptodactylidae | | Centrālamerikas un Dienvidamerikas vardes |
| | Leptodactylus laticeps | Varde |
| Ranidae | | Vardes |
| | Pelophylax shqiperica | Varde |
| CAUDATA | | |
| Hynobiidae | | Āzijas salamandras |
| | Ranodon sibiricus | Sibīrijas salamandra |
| Plethodontidae | | Bezplaušu salamandras |
| | Bolitoglossa dofleini | Salamandra |
| Salamandridae | | Tritoni un salamandras |
| | Cynops ensicauda | Zobenastes tritons |
| | Echinotriton andersoni | Andersona dzelkšņtritons |
| | Laotriton laoensis | Tritons |
| | Liangshantriton taliangensis | |
| ACTINOPTERYGII | | Zivis |
| PERCIFORMES | | |
| Apogonidae | | |
| | Pterapogon kauderni | Bangajas kardinālzivs |
| ARTHROPODA (POSMKĀJI) |
| INSECTA | | Kukaiņi |
| LEPIDOPTERA | | Tauriņi |
| Papilionidae | | Dižtauriņi |
| | Baronia brevicornis | Dižtauriņš |
| | Papilio grosesmithi | |
| | Papilio maraho | Dižtauriņš |
| MOLLUSCA (GLIEMJI) |
| GASTROPODA | | |
| Haliotidae | | |
| | Haliotis midae | Dienvidāfrikas ausgliemezis |
| FLORA |
| AGAVACEAE | | Agaves |
| | Calibanus hookeri | |
| | Dasylirion longissimum | Visgarā dazilīrija |
| ARACEAE | | Ārumas |
| | Arisaema dracontium | Arizema |
| | Arisaema erubescens | |
| | Arisaema galeatum | |
| | Arisaema nepenthoides | |
| | Arisaema sikokianum | |
| | Arisaema thunbergii var. urashima | |
| | Arisaema tortuosum | |
| | Biarum davisii ssp. marmarisense | |
| | Biarum ditschianum | |
| COMPOSITAE (ASTERACEAE) | | Asteres, margrietiņas |
| | Arnica montana §3 | Kalnu arnika |
| | Othonna cacalioides | |
| | Othonna clavifolia | |
| | Othonna hallii | |
| | Othonna herrei | |
| | Othonna lepidocaulis | |
| | Othonna retrorsa | |
| ERICACEAE | | Virši, rododendri |
| | Arctostaphylos uva-ursi §3 | Parastā miltene |
| GENTIANACEAE | | Genciānas |
| | Gentiana lutea §3 | Dzeltenā drudzene |
| LILIACEAE | | Lilijas |
| | Trillium pusillum | Sīkā trillija |
| | Trillium rugelii | Trillija |
| | Trillium sessile | Sēdošā trillija |
| LYCOPODIACEAE | | Staipekņi |
| | Lycopodium clavatum §3 | Vālīšu staipeknis |
| MELIACEAE | | Mahagoni, cedrelas |
| | Cedrela montana §4 (līdz 2020. gada 27. augustam) | |
| | Cedrela oaxacensis §4 (līdz 2020. gada 27. augustam) | |
| | Cedrela salvadorensis §4 (līdz 2020. gada 27. augustam) | |
| | Cedrela tonduzii §4 (līdz 2020. gada 27. augustam) | |
| MENYANTHACEAE | | Puplakši |
| | Menyanthes trifoliata §3 | Trejlapu puplaksis |
| PARMELIACEAE | | Parmēlijas |
| | Cetraria islandica §3 | Islandes ķērpis |
| PASSIFLORACEAE | | Kvēlziedes |
| | Adenia glauca | Adēnija |
| | Adenia pechuelli | Adēnija |
| PEDALIACEAE | | Sezams, harpagofīti |
| | Harpagophytum spp. §3 | Harpagofīti |
| PORTULACACEAE | | Portulakas, anakampserijas |
| | Ceraria carrissoana | |
| | Ceraria fruticulosa | |
| SELAGINELLACEAE | | Selaginellas |
| | Selaginella lepidophylla | Zvīņlapu selaginella |

D pielikums

Vispārpieņemtais nosaukums

FAUNA

CHORDATA (HORDAIŅI)

MAMMALIA

Zīdītāji

CARNIVORA

Canidae

Suņi, lapsas, vilki

Vulpes vulpes griffithi (III Indija) §1

Eirāzijas lapsa

Vulpes vulpes montana (III Indija) §1

Eirāzijas lapsa

Vulpes vulpes pusilla (III Indija) §1

Eirāzijas lapsa

Mustelidae

Āpši, caunas, zebiekstes u.c.

Mustela altaica (III Indija) §1

Altaja solongoja

Mustela erminea ferghanae (III Indija) §1

Holarktikas sermulis

Mustela kathiah (III Indija) §1

Zebiekste

Mustela sibirica (III Indija) §1

Sibīrijas kolonoks

DIPROTODONTIA

Macropodidae

Ķenguri, valabiji

Dendrolagus dorianus

Dorijas kokķengurs

Dendrolagus goodfellowi

Gudfelova kokķengurs

Dendrolagus matschiei

Matšija kokķengurs

Dendrolagus pulcherrimus

Kokķengurs

Dendrolagus stellarum

Kokķengurs

AVES

Putni

ANSERIFORMES

Anatidae

Pīles, zosis, gulbji

Anas melleri

Mellera peldpīle

COLUMBIFORMES

Columbidae

Ūbeles, baloži

Columba oenops

Balodis

Didunculus strigirostris

Zobainais balodis

Ducula pickeringii

Balodis

Gallicolumba crinigera

Balodis

Ptilinopus marchei

Ūbele

Turacoena modesta

Ūbele

GALLIFORMES

Cracidae

Kokuvistas, cekulvistas, gvano

Crax alector

Gludknābja cekulvista

Pauxi unicornis

Dienvidu ķivervista

Penelope pileata

Gvano

Megapodiidae

Lielkājvistas

Eulipoa wallacei

Lielkājvista

Phasianidae

Rubeņi, pērļu vistiņas, irbes, fazāni, tragopāni

Arborophila gingica

Irbe

Lophura bulweri

Baltastes fazāns

Lophura diardi

Siāmas fazāns

Lophura inornata

Salvadori fazāns

PASSERIFORMES

Bombycillidae

Zīdastes

Bombycilla japonica

Japānas zīdaste

Corvidae

Vārnas, žagatas, sīļi

Cyanocorax caeruleus

Debesszilais sīlis

Cyanocorax dickeyi

Cekulsīlis

Cotingidae

Kotingi

Procnias nudicollis

Kotings

Emberizidae

Stērstes

Dacnis nigripes

Stērste

Sporophila falcirostris

Stērste

Sporophila frontalis

Stērste

Sporophila hypochroma

Stērste

Sporophila palustris

Stērste

Estrildidae

Punduržubītes

Amandava amandava

Punduržubīte

Cryptospiza reichenovii

Punduržubīte

Erythrura coloria

Punduržubīte

Erythrura viridifacies

Punduržubīte

Estrilda quartinia (tirdzniecībā bieži kā Estrilda melanotis)

Punduržubīte

Hypargos niveoguttatus

Punduržubīte

Lonchura griseicapilla

Punduržubīte

Lonchura punctulata

Punduržubīte

Lonchura stygia

Punduržubīte

Fringillidae

Žubītes

Carduelis ambigua

Žubīte

Carduelis atrata

Žubīte

Kozlowia roborowskii

Žubīte

Pyrrhula erythaca

Svilpis

Serinus canicollis

Žubīte

Serinus citrinelloides hypostictus (tirdzniecībā bieži kā Serinus citrinelloides)

Žubīte

Icteridae

Amerikas vālodzes

Sturnella militaris

Trupiāls

Muscicapidae

Mušķērāji

Cochoa azurea

Mušķērājs

Cochoa purpurea

Mušķērājs

Garrulax formosus

Mušķērājs

Garrulax galbanus

Mušķērājs

Garrulax milnei

Mušķērājs

Niltava davidi

Mušķērājs

Stachyris whiteheadi

Mušķērājs

Swynnertonia swynnertoni (jeb Pogonicichla swynnertoni)

Mušķērājs

Turdus dissimilis

Mežastrazds

Pittidae

Pitas

Pitta nipalensis

Pita

Pitta steerii

Pita

Sittidae

Dzilnīši

Sitta magna

Lielais dzilnītis

Sitta yuanensis

Juņnaņas dzilnītis

Sturnidae

Strazdi

Lamprotornis regius

Strazds

Mino dumontii

Strazds

Sturnus erythropygius

Strazds

REPTILIA

Rāpuļi

SAURIA

Agamidae

Physignathus cocincinus

Ķirzaka

Gekkonidae

Gekoni

Rhacodactylus auriculatus

Jaunkaledonijas ausainais gekons

Rhacodactylus ciliatus

Gekons

Rhacodactylus leachianus

Gekons

Teratoscincus microlepis

Gekons

Teratoscincus scincus

Gekons

Gerrhosauridae

Bruņķirzakas (dzelkņastes)

Zonosaurus karsteni

Joslaste

Zonosaurus quadrilineatus

Joslaste

Scincidae

Scinki

Tribolonotus gracilis

Scinks

Tribolonotus novaeguineae

Scinks

SERPENTES

Colubridae

Zalkši, ūdensčūskas

Elaphe carinata §1

Zalktis

Elaphe radiata §1

Zalktis

Elaphe taeniura §1

Tievastes kāpelētājzalktis

Enhydris bocourti §1

Zalktis

Homalopsis buccata §1

Ūdenszalktis

Langaha nasuta

Zalktis

Leioheterodon madagascariensis

Zalktis

Ptyas korros §1

Lielacis

Rhabdophis subminiatus §1

Zalktis

Hydrophiidae

Jūrasčūskas

Lapemis curtus (ietver Lapemis hardwickii) §1

Jūrasčūska

Viperidae

Odzes

Calloselasma rhodostoma §1

Odze

AMPHIBIA

ANURA

Krupji un vardes

Dicroglossidae

Vardes

Limnonectes macrodon

Varde

Hylidae

Kokuvardes

Phyllomedusa sauvagii

Lapuvarde

Leptodactylidae

Centrālamerikas un Dienvidamerikas vardes

Leptodactylus laticeps

Varde

Ranidae

Vardes

Pelophylax shqiperica

Varde

CAUDATA

Hynobiidae

Āzijas salamandras

Ranodon sibiricus

Sibīrijas salamandra

Plethodontidae

Bezplaušu salamandras

Bolitoglossa dofleini

Salamandra

Salamandridae

Tritoni un salamandras

Cynops ensicauda

Zobenastes tritons

Echinotriton andersoni

Andersona dzelkšņtritons

Laotriton laoensis

Tritons

Liangshantriton taliangensis

ACTINOPTERYGII

Zivis

PERCIFORMES

Apogonidae

Pterapogon kauderni

Bangajas kardinālzivs

ARTHROPODA (POSMKĀJI)

INSECTA

Kukaiņi

LEPIDOPTERA

Tauriņi

Papilionidae

Dižtauriņi

Baronia brevicornis

Dižtauriņš

Papilio grosesmithi

Papilio maraho

Dižtauriņš

MOLLUSCA (GLIEMJI)

GASTROPODA

Haliotidae

Haliotis midae

Dienvidāfrikas ausgliemezis

FLORA

AGAVACEAE

Agaves

Calibanus hookeri

Dasylirion longissimum

Visgarā dazilīrija

ARACEAE

Ārumas

Arisaema dracontium

Arizema

Arisaema erubescens

Arisaema galeatum

Arisaema nepenthoides

Arisaema sikokianum

Arisaema thunbergii var. urashima

Arisaema tortuosum

Biarum davisii ssp. marmarisense

Biarum ditschianum

COMPOSITAE (ASTERACEAE)

Asteres, margrietiņas

Arnica montana §3

Kalnu arnika

Othonna cacalioides

Othonna clavifolia

Othonna hallii

Othonna herrei

Othonna lepidocaulis

Othonna retrorsa

ERICACEAE

Virši, rododendri

Arctostaphylos uva-ursi §3

Parastā miltene

GENTIANACEAE

Genciānas

Gentiana lutea §3

Dzeltenā drudzene

LILIACEAE

Lilijas

Trillium pusillum

Sīkā trillija

Trillium rugelii

Trillija

Trillium sessile

Sēdošā trillija

LYCOPODIACEAE

Staipekņi

Lycopodium clavatum §3

Vālīšu staipeknis

MELIACEAE

Mahagoni, cedrelas

Cedrela montana §4 (līdz 2020. gada 27. augustam)

Cedrela oaxacensis §4 (līdz 2020. gada 27. augustam)

Cedrela salvadorensis §4 (līdz 2020. gada 27. augustam)

Cedrela tonduzii §4 (līdz 2020. gada 27. augustam)

MENYANTHACEAE

Puplakši

Menyanthes trifoliata §3

Trejlapu puplaksis

PARMELIACEAE

Parmēlijas

Cetraria islandica §3

Islandes ķērpis

PASSIFLORACEAE

Kvēlziedes

Adenia glauca

Adēnija

Adenia pechuelli

Adēnija

PEDALIACEAE

Sezams, harpagofīti

Harpagophytum spp. §3

Harpagofīti

PORTULACACEAE

Portulakas, anakampserijas

Ceraria carrissoana

Ceraria fruticulosa

SELAGINELLACEAE

Selaginellas

Selaginella lepidophylla

Zvīņlapu selaginella

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

1

(2)  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

2

(*1)  Atsaucoties uz šo taksonu, Komisijas Regulas (EK) Nr. 865/2006 XIII pielikumā lietots apzīmējums Ovis ammon.

*1

Ovis ammon

3

Vienīgi, lai atļautu vikuņas (

Vicugna vicugna

) vilnas šķiedras un tās apstrādes produktu starptautisku tirdzniecību tad, ja minētā vilna ir nocirpta dzīvām vikuņām. Šādas šķiedras apstrādes produktu tirdzniecība drīkst notikt tikai saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem:

| a) | ikvienai fiziskai vai juridiskai personai, kas vikuņas vilnas šķiedru apstrādā auduma vai apģērba ražošanas nolūkā, ir jālūdz attiecīgo izcelsmes valsts iestāžu [izcelsmes valstis ir valstis, kurās šī suga ir sastopama, proti, Argentīna, Bolīvija, Čīle, Ekvadora un Peru] atļauja izmantot “vikuņas izcelsmes valsts” vārdisko apzīmējumu, marķējumu vai logotipu, kas apstiprināts sugas areāla valstīs, kuras parakstījušas Konvenciju par vikuņu saglabāšanu un audzēšanu; |
| --- | --- |

a)

ikvienai fiziskai vai juridiskai personai, kas vikuņas vilnas šķiedru apstrādā auduma vai apģērba ražošanas nolūkā, ir jālūdz attiecīgo izcelsmes valsts iestāžu [izcelsmes valstis ir valstis, kurās šī suga ir sastopama, proti, Argentīna, Bolīvija, Čīle, Ekvadora un Peru] atļauja izmantot “vikuņas izcelsmes valsts” vārdisko apzīmējumu, marķējumu vai logotipu, kas apstiprināts sugas areāla valstīs, kuras parakstījušas Konvenciju par vikuņu saglabāšanu un audzēšanu;

| b) | tirgū laistajiem audumiem vai apģērbiem jābūt marķētiem vai identificētiem saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem:


  i) | starptautiskajā tirdzniecībā ar audumiem, kas darināti no dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, neatkarīgi no tā, vai audums izgatavots sugas areāla valstī vai ārpus tās, ir jāizmanto vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips, kas ļauj identificēt izcelsmes valsti. VICUÑA [IZCELSMES VALSTS] vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jābūt šādā veidolā:


  Šim vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jābūt auduma kreisajā pusē. Auduma eģes malās jābūt norādei VICUÑA [IZCELSMES VALSTS]; |
| --- | --- | --- |

b)

tirgū laistajiem audumiem vai apģērbiem jābūt marķētiem vai identificētiem saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem:

i)

starptautiskajā tirdzniecībā ar audumiem, kas darināti no dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, neatkarīgi no tā, vai audums izgatavots sugas areāla valstī vai ārpus tās, ir jāizmanto vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips, kas ļauj identificēt izcelsmes valsti. VICUÑA [IZCELSMES VALSTS] vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jābūt šādā veidolā:

Image 1

Šim vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jābūt auduma kreisajā pusē. Auduma eģes malās jābūt norādei VICUÑA [IZCELSMES VALSTS];

| ii) | starptautiskajā tirdzniecībā ar apģērbiem, kas darināti no dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, neatkarīgi no tā, vai apģērbs izgatavots sugas areāla valstī vai ārpus tās, ir jāizmanto b)i) punktā norādītais vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips. Šim vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jābūt uz apģērbā iestrādātas etiķetes. Ja apģērbs izgatavots ārpus izcelsmes valsts, papildus b)i) punktā minētajam vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jānorāda arī apģērba izgatavošanas valsts; |
| --- | --- |

ii)

starptautiskajā tirdzniecībā ar apģērbiem, kas darināti no dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, neatkarīgi no tā, vai apģērbs izgatavots sugas areāla valstī vai ārpus tās, ir jāizmanto b)i) punktā norādītais vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips. Šim vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jābūt uz apģērbā iestrādātas etiķetes. Ja apģērbs izgatavots ārpus izcelsmes valsts, papildus b)i) punktā minētajam vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jānorāda arī apģērba izgatavošanas valsts;

| c) | starptautiskajā tirdzniecībā ar amatniecības darinājumiem no dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, ja tie izgatavoti sugas areāla valstī, ir jāizmanto šāda izskata vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips VICUÑA [IZCELSMES VALSTS] - ARTESANÍA: |
| --- | --- |

c)

starptautiskajā tirdzniecībā ar amatniecības darinājumiem no dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, ja tie izgatavoti sugas areāla valstī, ir jāizmanto šāda izskata vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips VICUÑA [IZCELSMES VALSTS] - ARTESANÍA:

Image 2

| d) | ja audumu vai apģērbu izgatavo no dažādās izcelsmes valstīs iegūtas dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, jānorāda visu vilnas izcelsmes valstu vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips, kā paredzēts b)i) un b)ii) punktā; |
| --- | --- |

d)

ja audumu vai apģērbu izgatavo no dažādās izcelsmes valstīs iegūtas dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, jānorāda visu vilnas izcelsmes valstu vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips, kā paredzēts b)i) un b)ii) punktā;

| e) | visus pārējos īpatņus uzskata par I papildinājumā uzskaitītu sugu īpatņiem un attiecīgi regulē to tirdzniecību. |
| --- | --- |

e)

visus pārējos īpatņus uzskata par I papildinājumā uzskaitītu sugu īpatņiem un attiecīgi regulē to tirdzniecību.

(4)  Konvencijas II papildinājumā minētas visas sugas, izņemot Balaena mysticetus, Eubalaena spp., Balaenoptera acutorostrata (izņemot Rietumgrenlandes populāciju), Balaenoptera bonaerensis, Balaenoptera borealis, Balaenoptera edeni, Balaenoptera musculus, Balaenoptera omurai, Balaenoptera physalus, Megaptera novaeangliae, Orcaella brevirostris, Orcaella heinsohni, Sotalia spp., Sousa spp., Eschrichtius robustus, Lipotes vexillifer, Caperea marginata, Neophocaena asiaeorientalis, Neophocaena phocaenoides, Phocoena sinus, Physeter macrocephalus, Platanista spp., Berardius spp., Hyperoodon spp., kas ir minētas I papildinājumā. Konvencijas II papildinājumā minēto sugu īpatņus, tostarp to produktus un pārstrādes produktus, kas nav komerciālam nolūkam paredzēti gaļas produkti un ko Grenlandes iedzīvotāji iegūst, kā noteikts attiecīgās kompetentās iestādes izdotā licencē, uzskata par iekļautiem B pielikumā. Savvaļā notvertiem dzīviem Tursiops truncatus Melnās jūras populācijas īpatņiem, ko pārdod galvenokārt komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle.

4

Balaena mysticetus, Eubalaena

Balaenoptera acutorostrata

Balaenoptera bonaerensis, Balaenoptera borealis, Balaenoptera edeni, Balaenoptera musculus, Balaenoptera omurai, Balaenoptera physalus, Megaptera novaeangliae, Orcaella brevirostris, Orcaella heinsohni, Sotalia

Sousa

Eschrichtius robustus, Lipotes vexillifer, Caperea marginata, Neophocaena asiaeorientalis, Neophocaena phocaenoides, Phocoena sinus, Physeter macrocephalus, Platanista

Berardius

Hyperoodon

Tursiops truncatus

(5)  Botsvānas, Namībijas, Dienvidāfrikas un Zimbabves populācijas (minētas B pielikumā):

5

Atļauta ir tikai: a) medību trofeju tirdzniecība nekomerciālā nolūkā; b) dzīvu dzīvnieku tirdzniecība, ja dzīvniekus izved uz piemērotiem un pieņemamiem galamērķiem, kā definēts Pušu konferences 11.20. rezolūcijā (pārsk. CoP18) (Botsvāna un Zimbabve), vai ja tirdzniecība notiek saskaņā ar in situ sugas aizsardzības programmām (Namībija un Dienvidāfrika); c) ādu tirdzniecība; d) apmatojuma tirdzniecība; e) ādas izstrādājumu tirdzniecība komerciālā un nekomerciālā nolūkā (Botsvāna, Namībija un Dienvidāfrika) un nekomerciālā nolūkā (Zimbabve); f) individuāli marķētu, sertificētu un gatavos juvelierizstrādājumos iestrādātu ziloņkaula rotu jeb ekipu tirdzniecība nekomerciālā nolūkā (Namībija) un ziloņkaula grebumu tirdzniecība – nekomerciālā nolūkā (Zimbabve); g) tirdzniecība ar reģistrētu neapstrādātu ziloņkaulu (Botsvāna, Namībija, Dienvidāfrika un Zimbabve; veseli triekņi un to gabali), ja ievēro šādus nosacījumus: i) tirgo vienīgi no reģistrētiem valdības krājumiem, kuru izcelsme ir konkrētajā valstī (izņemot atsavinātu vai nezināmas izcelsmes ziloņkaulu), ii) pārdod tikai tirdzniecības partneriem, kurus verificējis Sekretariāts pēc apspriešanās ar Pastāvīgo komiteju, šādi nodrošinot pietiekamu regulējumu ar valsts tiesību aktiem un iekšzemes tirdzniecības kontroli, lai nepieļautu importētā ziloņkaula reeksportu un lai tiktu ievērotas visas Rezolūcijas Conf. 10.10 (pārsk. CoP18) prasības par vietējo ražošanu un tirdzniecību, iii) netirgo, pirms Sekretariāts nav pārbaudījis datus par potenciālajām importētājvalstīm un reģistrētajiem valdības krājumiem, iv) tirgo neapstrādātu ziloņkaulu, ievērojot nosacījumus pārdošanai no reģistrētiem valdības ziloņkaula krājumiem, kuru apmērs saskaņots Pušu konferences 12. sesijā un ir 20 000 kg (Botsvāna), 10 000 kg (Namībija) un 30 000 kg (Dienvidāfrika), v) papildus Pušu konferences 12. sesijā saskaņotajiem daudzumiem valdības īpašumā esošu ziloņkaulu, kura izcelsme ir Botsvānā, Namībijā, Dienvidāfrikā un Zimbabvē, kurš reģistrēts līdz 2007. gada 31. janvārim un kuru Sekretariāts ir pārbaudījis, drīkst pārdot un nosūtīt kopā ar iepriekš g) iv) punktā minēto ziloņkaulu (tikai viens pārdevums uz katru galamērķi) stingrā Sekretariāta uzraudzībā, vi) ieņēmumus no tirdzniecības izmanto tikai un vienīgi ziloņu saglabāšanai, vietējo kopienu saglabāšanas un attīstības programmām ziloņu areālā vai tā tuvumā un vii) no papildu daudzumiem, kas minēti g) v) punktā, tirgo vienīgi pēc tam, kad Pastāvīgā komiteja ir atzinusi, ka iepriekš minētie nosacījumi ir izpildīti; h) no Pušu konferences 14. sesijas līdz laikam, kad apritēs deviņi gadi, kopš noticis minētais viens ziloņkaula pārdevums uz vienu galamērķi, kurš jāveic saskaņā ar g) i), g) ii), g) iii), g) vi) un g) vii) punkta noteikumiem, Pušu konference nepieņems turpmākus priekšlikumus par tāda ziloņkaula tirdzniecību, kura izcelsme ir no populācijām, kas jau ir iekļautas B pielikumā. Pēc tam šādus turpmākus priekšlikumus izskatīs saskaņā ar 14.77. un 14.78. lēmumu (pārskatīti Pušu konferences 15. sesijā). Pēc Sekretariāta ierosinājuma Pastāvīgā komiteja var nolemt daļēji vai pilnībā pārtraukt minēto tirdzniecību, ja eksportētājas vai importētājas valstis neievēro noteikumus vai ja ir pierādīts, ka šī tirdzniecība nelabvēlīgi ietekmē citas ziloņu populācijas. Visus pārējos īpatņus uzskata par A pielikumā iekļautu sugu īpatņiem un attiecīgi regulē to tirdzniecību.

CoP18

in situ

Conf. 10.10

CoP18

(6)  Šī regula neattiecas uz

6

| | fosilijām, |
| --- | --- |

fosilijām,

| | koraļļu smiltīm, t. i., uz materiālu, kas pilnībā vai daļēji sastāv no smalki sadrupinātiem nedzīvu koraļļu fragmentiem, kuru diametrs nepārsniedz 2 mm un kas nav identificējams ģints līmenī, un kas var ietvert arī foraminīferu, gliemju un vēžveidīgo čaulu un koraļļaļģu atliekas, |
| --- | --- |

koraļļu smiltīm, t. i., uz materiālu, kas pilnībā vai daļēji sastāv no smalki sadrupinātiem nedzīvu koraļļu fragmentiem, kuru diametrs nepārsniedz 2 mm un kas nav identificējams ģints līmenī, un kas var ietvert arī foraminīferu, gliemju un vēžveidīgo čaulu un koraļļaļģu atliekas,

| | koraļļu fragmentiem (tostarp ar granti un šķembām), t. i., uz atsevišķiem nolūzušiem nedzīvu koraļļu pirkstveida fragmentiem un citu materiālu no 2 līdz 30 mm garumā, mērot jebkurā virzienā, un ja tie nav identificējami ģints līmenī. |
| --- | --- |

koraļļu fragmentiem (tostarp ar granti un šķembām), t. i., uz atsevišķiem nolūzušiem nedzīvu koraļļu pirkstveida fragmentiem un citu materiālu no 2 līdz 30 mm garumā, mērot jebkurā virzienā, un ja tie nav identificējami ģints līmenī.

(7)  To eksemplāru tirdzniecība, kuru izcelsmes kods ir A, ir atļauta tikai tad, ja tirgotajiem eksemplāriem ir katafili.

7

(8)  Šī regula neattiecas uz šādiem mākslīgi pavairotiem hibrīdu un/vai šķirņu eksemplāriem:

8

| | Hatiora x graeseri |
| --- | --- |

Hatiora x graeseri

| | Schlumbergera x buckleyi |
| --- | --- |

Schlumbergera x buckleyi

| | Schlumbergera russelliana x Schlumbergera truncata |
| --- | --- |

Schlumbergera russelliana x Schlumbergera truncata

| | Schlumbergera orssichiana x Schlumbergera truncata |
| --- | --- |

Schlumbergera orssichiana x Schlumbergera truncata

| | Schlumbergera opuntioides x Schlumbergera truncata |
| --- | --- |

Schlumbergera opuntioides x Schlumbergera truncata

| | Schlumbergera truncata (šķirne) |
| --- | --- |

Schlumbergera truncata (šķirne)

| | Cactaceae spp. krāsainie bezhlorofila mutanti, kas uzpotēti uz šādiem potcelmiem: Harrisia ‘Jusbertii’, Hylocereus trigonus vai Hylocereus undatus |
| --- | --- |

Cactaceae spp. krāsainie bezhlorofila mutanti, kas uzpotēti uz šādiem potcelmiem: Harrisia ‘Jusbertii’, Hylocereus trigonus vai Hylocereus undatus

| | Opuntia microdasys (šķirne) |
| --- | --- |

Opuntia microdasys (šķirne)

(9)  Šī regula neattiecas uz mākslīgi pavairotiem Cymbidium, Dendrobium, Phalaenopsis un Vanda hibrīdiem, ja eksemplārus ir viegli pazīt kā mākslīgi pavairotus un tiem nav savvaļā ievāktu augu pazīmju (vākšanas radīti mehāniski bojājumi vai izteikta dehidratācija, manāma nevienādu augšanas apstākļu ietekme, atšķirīgs viena taksona augu izmērs un forma vienā sūtījumā, uz lapām atrodamas aļģes vai citi epifīti, kukaiņu vai kaitēkļu nodarīti bojājumi u. c.) un

9

Cymbidium

Dendrobium

Phalaenopsis

Vanda

| a) | ja augi sūtījumā nezied, šie eksemplāri jātirgo sūtījumu veidā, un sūtījums ir individuāli konteineri (piemēram, kartona, zāģmateriālu vai redeļu kastes vai atsevišķi plaukti no īpaši dārzkopībai paredzētajiem CC konteineriem), kuros katrā ir vismaz 20 viena veida hibrīdaugu; vienā konteinerā esošajiem augiem jābūt praktiski vienādiem un veselīgiem; sūtījumam jāpievieno dokumenti (piemēram, rēķins), kuros skaidri norādīts katra veida hibdrīdaugu skaits, vai |
| --- | --- |

a)

ja augi sūtījumā nezied, šie eksemplāri jātirgo sūtījumu veidā, un sūtījums ir individuāli konteineri (piemēram, kartona, zāģmateriālu vai redeļu kastes vai atsevišķi plaukti no īpaši dārzkopībai paredzētajiem CC konteineriem), kuros katrā ir vismaz 20 viena veida hibrīdaugu; vienā konteinerā esošajiem augiem jābūt praktiski vienādiem un veselīgiem; sūtījumam jāpievieno dokumenti (piemēram, rēķins), kuros skaidri norādīts katra veida hibdrīdaugu skaits, vai

| b) | ja augi sūtījumā zied un katram eksemplāram pilnībā izplaucis ir vismaz viens zieds, nav īpašu prasību par eksemplāru minimālo skaitu sūtījumā, toties tiem jābūt profesionāli apstrādātiem pārdošanai mazumtirdzniecībā, t. i., marķētiem ar drukātām etiķetēm vai iepakotiem apdrukātā iepakojumā, uz kura norādīts hibrīda nosaukums un galīgās apstrādes valsts. Norādēm jābūt skaidri redzamām un viegli pārbaudāmām. |
| --- | --- |

b)

ja augi sūtījumā zied un katram eksemplāram pilnībā izplaucis ir vismaz viens zieds, nav īpašu prasību par eksemplāru minimālo skaitu sūtījumā, toties tiem jābūt profesionāli apstrādātiem pārdošanai mazumtirdzniecībā, t. i., marķētiem ar drukātām etiķetēm vai iepakotiem apdrukātā iepakojumā, uz kura norādīts hibrīda nosaukums un galīgās apstrādes valsts. Norādēm jābūt skaidri redzamām un viegli pārbaudāmām.

Ja iepriekš aprakstītā atbrīvojuma piemērošana konkrētajiem augiem nav neapšaubāma, jāpievieno attiecīgi Cites dokumenti.

(10)  Komisijas 2006. gada 4. maija Regula (EK) Nr. 865/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, ieviešanu (OV L 166, 19.6.2006., 1. lpp.).

10

(11)  Šī regula neattiecas uz mākslīgi pavairotiem Cyclamen persicum šķirņu eksemplāriem. Šis atbrīvojums tomēr neattiecas uz eksemplāriem, ko pārdod kā neizdīgušus gumus.

11

Cyclamen persicum

(12)  Šo regulu nepiemēro dzīviem, mākslīgi pavairotiem Taxus cuspidata hibrīdiem un šķirnes augiem podiņos vai citos mazizmēra konteineros, ja katram sūtījumam pievieno etiķeti vai dokumentu ar taksona vai taksonu nosaukumu un norādi “mākslīgi pavairots”.

12

Taxus cuspidata

---

| 11.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 320/115 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 320/115

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2118

(2019. gada 10. decembris),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/1693, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda riteņu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar dalībvalstīm,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1693 (2), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda riteņu importam, tika publicēta 2019. gada 10. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1693 (2), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda riteņu importam, tika publicēta 2019. gada 10. oktobrī.

| (2) | Publicētās regulas I pielikumā nebija norādīti TARIC papildu kodi. Tāpēc I pielikums būtu jāgroza, lai pievienotu trūkstošos TARIC papildu kodus, |
| --- | --- |

(2)

Publicētās regulas I pielikumā nebija norādīti TARIC papildu kodi. Tāpēc I pielikums būtu jāgroza, lai pievienotu trūkstošos TARIC papildu kodus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tabulu I pielikumā aizstāj ar šādu:

| “Nosaukums | TARIC papildu kods |
| --- | --- |
| Dongfeng Automobile Chassis System Co., Ltd (dēvēts arī par Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd) | C511 |
| Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd | C512 |
| Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd | C513 |
| Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd | C514 |
| Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd | C515 |
| Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd | C516 |
| Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd | C517 |
| Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd | C518 |
| Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd | C519 |
| Xiamen Sunrise Group Co., Ltd | C520 |
| Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd | C521 |
| Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd | C522 |
| Zhejiang Jingu Co., Ltd | C523 |
| Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd | C524 |
| Zhengxing Wheel Group Co., Ltd | C525 |
| Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd | C526” |

“Nosaukums

TARIC papildu kods

Dongfeng Automobile Chassis System Co., Ltd (dēvēts arī par Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd)

C511

Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd

C512

Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd

C513

Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd

C514

Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd

C515

Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd

C516

Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd

C517

Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd

C518

Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd

C519

Xiamen Sunrise Group Co., Ltd

C520

Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd

C521

Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd

C522

Zhejiang Jingu Co., Ltd

C523

Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd

C524

Zhengxing Wheel Group Co., Ltd

C525

Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd

C526”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 10. decembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  
  OV L 259, 10.10.2019., 15. lpp.

2

---

LĒMUMI

| 11.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 320/117 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 320/117

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/2119

(2019. gada 21. novembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences trešajā sanāksmē attiecībā uz lēmuma pieņemšanu, ar ko nosaka dzīvsudraba atkritumu sliekšņa vērtības, kā noteikts minētās Konvencijas 11. panta 2. punktā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Savienība ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/939 (1) ir noslēgusi Minamatas konvenciju (2) par dzīvsudrabu (“Konvencija”), kas stājās spēkā 2017. gada 16. augustā. |
| --- | --- |

(1)

Savienība ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/939 (1) ir noslēgusi Minamatas konvenciju (2) par dzīvsudrabu (“Konvencija”), kas stājās spēkā 2017. gada 16. augustā.

| (2) | Ievērojot Konvencijas Pušu konferences pirmajā sanāksmē pieņemto Lēmumu MC-1/1 par reglamentu, Pusēm ir jāpieliek visas pūles, lai panāktu vienprātību par visiem būtiskajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Konvencijas Pušu konferences pirmajā sanāksmē pieņemto Lēmumu MC-1/1 par reglamentu, Pusēm ir jāpieliek visas pūles, lai panāktu vienprātību par visiem būtiskajiem jautājumiem.

| (3) | Gaidāms, ka Konvencijas Pušu konference tās trešajā sanāksmē 2019. gada 25. – 29. novembrī (COP 3) pieņems lēmumu (“ierosinātais lēmums”) par dzīvsudraba atkritumu sliekšņa vērtībām, kā minēts Konvencijas 11. panta 2. punktā, kas līdz ar to definētu Konvencijas 11. panta (dzīvsudraba atkritumi) piemērošanas jomu. Dzīvsudraba atkritumi, uz kuriem attiektos Konvencijas 11. panta 2. punkts, ir jāapsaimnieko vidi saudzējošā veidā saskaņā ar Konvencijas 11. panta 3. punktu. Tādēļ jebkura sliekšņa vērtība, kas noteikta, ievērojot Konvencijas 11. panta 2. punktu, tostarp attiecībā uz atkritumiem, kas ir kontaminēti ar dzīvsudrabu vai dzīvsudraba savienojumiem, būtu jānosaka tādā līmenī, kas nodrošina, ka visi šādi atkritumi, kuri rada apdraudējumu cilvēku veselībai vai videi, tiek apsaimniekoti vidi saudzējošā veidā. |
| --- | --- |

(3)

Gaidāms, ka Konvencijas Pušu konference tās trešajā sanāksmē 2019. gada 25. – 29. novembrī (COP 3) pieņems lēmumu (“ierosinātais lēmums”) par dzīvsudraba atkritumu sliekšņa vērtībām, kā minēts Konvencijas 11. panta 2. punktā, kas līdz ar to definētu Konvencijas 11. panta (dzīvsudraba atkritumi) piemērošanas jomu. Dzīvsudraba atkritumi, uz kuriem attiektos Konvencijas 11. panta 2. punkts, ir jāapsaimnieko vidi saudzējošā veidā saskaņā ar Konvencijas 11. panta 3. punktu. Tādēļ jebkura sliekšņa vērtība, kas noteikta, ievērojot Konvencijas 11. panta 2. punktu, tostarp attiecībā uz atkritumiem, kas ir kontaminēti ar dzīvsudrabu vai dzīvsudraba savienojumiem, būtu jānosaka tādā līmenī, kas nodrošina, ka visi šādi atkritumi, kuri rada apdraudējumu cilvēku veselībai vai videi, tiek apsaimniekoti vidi saudzējošā veidā.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem COP 3, jo ierosinātajam lēmumam, ja to pieņems, būs juridiskas sekas tādēļ, ka Konvencijas Pusēm būs jāveic pasākumi, lai to īstenotu valsts vai reģionālos līmeņos, vai abos līmeņos. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem COP 3, jo ierosinātajam lēmumam, ja to pieņems, būs juridiskas sekas tādēļ, ka Konvencijas Pusēm būs jāveic pasākumi, lai to īstenotu valsts vai reģionālos līmeņos, vai abos līmeņos.

| (5) | Savienība sniedza būtisku ieguldījumu attiecībā uz Konvencijas noteikumu par atkritumiem izstrādi un ekspertu starpsesiju darbu, kas aizsākās ar Konvencijas Pušu konferences otrajā sanāksmē pieņemto Lēmumu MC-2/2 un kā rezultāts ir ierosinātais lēmums. |
| --- | --- |

(5)

Savienība sniedza būtisku ieguldījumu attiecībā uz Konvencijas noteikumu par atkritumiem izstrādi un ekspertu starpsesiju darbu, kas aizsākās ar Konvencijas Pušu konferences otrajā sanāksmē pieņemto Lēmumu MC-2/2 un kā rezultāts ir ierosinātais lēmums.

| (6) | Savienības acquis jau paredz, ka visi dzīvsudraba atkritumi, kas minēti Konvencijas 11. panta 2. punktā, neatkarīgi no dzīvsudraba satura šādos atkritumos, ir jāapsaimnieko, neradot draudus cilvēku veselībai un nekaitējot videi. |
| --- | --- |

(6)

Savienības acquis jau paredz, ka visi dzīvsudraba atkritumi, kas minēti Konvencijas 11. panta 2. punktā, neatkarīgi no dzīvsudraba satura šādos atkritumos, ir jāapsaimnieko, neradot draudus cilvēku veselībai un nekaitējot videi.

| (7) | Savienībai būtu jāatbalsta tikai tāda lēmuma pieņemšana COP3, kas atbilst Savienības acquis, |
| --- | --- |

(7)

Savienībai būtu jāatbalsta tikai tāda lēmuma pieņemšana COP3, kas atbilst Savienības acquis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences trešajā sanāksmē (COP 3), ir atbalstīt tāda lēmuma pieņemšanu par dzīvsudraba atkritumu sliekšņa vērtībām, kas atbilst Savienības acquis.

2. pants

Par precizējumiem 1. pantā minētajā nostājā, ciktāl tie atbilst Savienības acquis, Savienības pārstāvji, ņemot vērā norises COP 3 un apspriežoties ar dalībvalstīm koordinācijas sanāksmēs uz vietas, var vienoties bez jauna Padomes lēmuma.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 21. novembrī

Padomes vārdā –

Priekšsēdētāja

H. KOSONEN

---

(1)  
  OV L 142, 2.6.2017., 6. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2017/939 (2017. gada 11. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu (OV L 142, 2.6.2017., 4. lpp.).

2

---

| 11.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 320/119 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 320/119

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2019/2120

(2019. gada 24. jūnijs)

par valsts atbalstu SA.33078 (2015/C) (ex 2015/NN), ko Beļģija sniegusi JCDecaux Belgium Publicité

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4466)

(Autentisks ir tikai teksts franču un nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu;

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   Procedūra

Procedūra

| (1) | Komisija ar 2011. gada 19. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta 2011. gada 26. aprīlī, saņēma Clear Channel Belgium (turpmāk – “CCB”) sūdzību pret Beļģijas valsti par nelikumīga atbalsta, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu, iespējamu piešķiršanu šā uzņēmuma konkurentam JCDecaux Street Furniture Belgium (turpmāk – “JCD”), iepriekš – JCDecaux Belgium Publicité SA. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar 2011. gada 19. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta 2011. gada 26. aprīlī, saņēma Clear Channel Belgium (turpmāk – “CCB”) sūdzību pret Beļģijas valsti par nelikumīga atbalsta, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu, iespējamu piešķiršanu šā uzņēmuma konkurentam JCDecaux Street Furniture Belgium (turpmāk – “JCD”), iepriekš – JCDecaux Belgium Publicité SA.

Clear Channel Belgium

CCB

JCDecaux Street Furniture Belgium

JCD

JCDecaux Belgium Publicité SA

| (2) | 2013. gada 29. maijā Komisija saņēma otro sūdzību par nelikumīga un nesaderīga atbalsta iespējamu piešķiršanu JCD. Sūdzības iesniedzējs (turpmāk – “otrais sūdzības iesniedzējs”) vēlējās, lai viņa identitāte netiktu atklāta. |
| --- | --- |

(2)

2013. gada 29. maijā Komisija saņēma otro sūdzību par nelikumīga un nesaderīga atbalsta iespējamu piešķiršanu JCD. Sūdzības iesniedzējs (turpmāk – “otrais sūdzības iesniedzējs”) vēlējās, lai viņa identitāte netiktu atklāta.

JCD

| (3) | Komisija ar 2015. gada 24. marta vēstuli informēja Beļģiju par savu lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk – “LESD”) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz šiem iespējamiem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ar 2015. gada 24. marta vēstuli informēja Beļģiju par savu lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk – “LESD”) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz šiem iespējamiem atbalsta pasākumiem.

| (4) | Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk – “sākšanas lēmums”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2015. gada 19. jūnijā (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgajiem iespējamajiem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk – “sākšanas lēmums”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2015. gada 19. jūnijā (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgajiem iespējamajiem atbalsta pasākumiem.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (5) | Beļģija iesniedza savas piezīmes 2015. gada 21. jūlijā. Komisija saņēma rakstveida piezīmes no CCB2015. gada 16. jūlijā un no otrā sūdzības iesniedzēja, kurš vēlējās, lai viņa identitāte netiktu atklāta, un JCD – 2015. gada 17. jūlijā. Komisija ar 2015. gada 24. jūlija un 13. augusta vēstulēm nosūtīja Beļģijai ieinteresēto personu piezīmes par sākšanas lēmumu. Komisija saņēma Beļģijas komentārus par šīm piezīmēm ar 2015. gada 2. oktobra vēstuli. |
| --- | --- |

(5)

Beļģija iesniedza savas piezīmes 2015. gada 21. jūlijā. Komisija saņēma rakstveida piezīmes no CCB2015. gada 16. jūlijā un no otrā sūdzības iesniedzēja, kurš vēlējās, lai viņa identitāte netiktu atklāta, un JCD – 2015. gada 17. jūlijā. Komisija ar 2015. gada 24. jūlija un 13. augusta vēstulēm nosūtīja Beļģijai ieinteresēto personu piezīmes par sākšanas lēmumu. Komisija saņēma Beļģijas komentārus par šīm piezīmēm ar 2015. gada 2. oktobra vēstuli.

CCB

JCD

| (6) | Diskusijas un papildu vēstuļu apmaiņa notika arī ar Beļģijas iestādēm, JCD un CCB. Šajā jautājumā Komisija 2016. gada 15. aprīlī nosūtīja informācijas pieprasījumu Beļģijai un ieinteresētajām personām. Beļģija atbildēja uz informācijas pieprasījumu 2016. gada 20. jūnijā un nosūtīja papildu piezīmes 2017. gada 26. janvārī, 2017. gada 20. februārī, 2017. gada 20. martā un 2019. gada 23. janvārī. |
| --- | --- |

(6)

Diskusijas un papildu vēstuļu apmaiņa notika arī ar Beļģijas iestādēm, JCD un CCB. Šajā jautājumā Komisija 2016. gada 15. aprīlī nosūtīja informācijas pieprasījumu Beļģijai un ieinteresētajām personām. Beļģija atbildēja uz informācijas pieprasījumu 2016. gada 20. jūnijā un nosūtīja papildu piezīmes 2017. gada 26. janvārī, 2017. gada 20. februārī, 2017. gada 20. martā un 2019. gada 23. janvārī.

JCD

CCB

| (7) | CCB nosūtīja papildu piezīmes 2015. gada 1. decembrī, 2016. gada 23. maijā, 2016. gada 20. septembrī un 2017. gada 24. martā. JCD nosūtīja papildu piezīmes 2015. gada 12. oktobrī, 2016. gada 29. martā, 2016. gada 15. jūlijā un 2017. gada 16. maijā. |
| --- | --- |

(7)

CCB nosūtīja papildu piezīmes 2015. gada 1. decembrī, 2016. gada 23. maijā, 2016. gada 20. septembrī un 2017. gada 24. martā. JCD nosūtīja papildu piezīmes 2015. gada 12. oktobrī, 2016. gada 29. martā, 2016. gada 15. jūlijā un 2017. gada 16. maijā.

CCB

JCD

| (8) | CCB2015. gada 16. jūlijā iesniegtajās piezīmēs par Komisijas sākšanas lēmumu bija iekļauta papildu sūdzība par JCD. |
| --- | --- |

(8)

CCB2015. gada 16. jūlijā iesniegtajās piezīmēs par Komisijas sākšanas lēmumu bija iekļauta papildu sūdzība par JCD.

CCB

JCD

2.   Sūdzību apraksts

Sūdzību apraksts

2.1.   Sūdzības iesniedzējs CCB un iespējamais atbalsta saņēmējs JCD

Sūdzības iesniedzējs CCB

JCD

| (9) | CCB un JCD ir divi no galvenajiem dalībniekiem vides reklāmas nozarē Beļģijā. Abi uzņēmumi pieder pie starptautiskām grupām, kas darbojas liela un maza formāta vides reklāmas nozarē. |
| --- | --- |

(9)

CCB un JCD ir divi no galvenajiem dalībniekiem vides reklāmas nozarē Beļģijā. Abi uzņēmumi pieder pie starptautiskām grupām, kas darbojas liela un maza formāta vides reklāmas nozarē.

CCB

JCD

| (10) | CCB ir meitasuzņēmums starptautiskajai grupai CC Media Holding, kurai pieder Clear Channel Communication Inc. – daudznacionāls uzņēmums, kura galvenā mītne atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs un kas darbojas 28 valstīs Eiropā, Āzijas un Klusā okeāna valstīs un Latīņamerikā. Beļģijā CCB apkalpo tūkstošiem maza un liela formāta reklāmas iekārtu; tas nodrošina arī ielas mēbeļu un koplietošanas velosipēdu sistēmu piegādi un apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

(10)

CCB ir meitasuzņēmums starptautiskajai grupai CC Media Holding, kurai pieder Clear Channel Communication Inc. – daudznacionāls uzņēmums, kura galvenā mītne atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs un kas darbojas 28 valstīs Eiropā, Āzijas un Klusā okeāna valstīs un Latīņamerikā. Beļģijā CCB apkalpo tūkstošiem maza un liela formāta reklāmas iekārtu; tas nodrošina arī ielas mēbeļu un koplietošanas velosipēdu sistēmu piegādi un apsaimniekošanu.

CCB

CC Media Holding

Clear Channel Communication Inc.

CCB

| (11) | JCD ir Beļģijas meitasuzņēmums Francijas uzņēmumam JCDecaux SA, kas ir pasaules mēroga dalībnieks vides reklāmas nozarē un ielas mēbeļu piegādes, izvietošanas un uzturēšanas, kā arī koplietošanas velosipēdu piegādes un sistēmu apsaimniekošanas jomā. |
| --- | --- |

(11)

JCD ir Beļģijas meitasuzņēmums Francijas uzņēmumam JCDecaux SA, kas ir pasaules mēroga dalībnieks vides reklāmas nozarē un ielas mēbeļu piegādes, izvietošanas un uzturēšanas, kā arī koplietošanas velosipēdu piegādes un sistēmu apsaimniekošanas jomā.

JCD

JCDecaux SA

| (12) | CCB iesniegtā sūdzība, uz kuru attiecas šis lēmums (3), attiecas uz abām turpmāk aprakstītajām reklāmas iekārtu daļām. Otrā sūdzības iesniedzēja iesniegtā sūdzība attiecas tikai uz otro reklāmas iekārtu daļu. |
| --- | --- |

(12)

CCB iesniegtā sūdzība, uz kuru attiecas šis lēmums (3), attiecas uz abām turpmāk aprakstītajām reklāmas iekārtu daļām. Otrā sūdzības iesniedzēja iesniegtā sūdzība attiecas tikai uz otro reklāmas iekārtu daļu.

CCB

3

2.2.   1984. gada līgumā minētās reklāmas iekārtas

1984. gada līgumā minētās reklāmas iekārtas

2.2.1.   Pamatinformācija

Pamatinformācija

| (13) | Briseles pilsēta (4) un JCD noslēdza divus līgumus par reklāmas iekārtu uzstādīšanu Briseles pilsētā – vienu 1984. gadā, bet otru 1999. gadā. Abi līgumi attiecas uz ielas mēbeļu uzstādīšanu, par ko atlīdzina ar reklāmas iekārtām, kuru izmērs ir aptuveni 2 m2, un tās ir statņi, uz kuriem var izvietot reklāmu (vienu vai divus reklāmas paneļus un pat sešus paneļus iekārtās, kas aprīkotas ar ritināšanas mehānismu katrā pusē). Maza formāta vides reklāmai Beļģijā ir tāda īpatnība, ka maza formāta reklāmas paneļi parasti tiek integrēti ielas mēbelēs. |
| --- | --- |

(13)

Briseles pilsēta (4) un JCD noslēdza divus līgumus par reklāmas iekārtu uzstādīšanu Briseles pilsētā – vienu 1984. gadā, bet otru 1999. gadā. Abi līgumi attiecas uz ielas mēbeļu uzstādīšanu, par ko atlīdzina ar reklāmas iekārtām, kuru izmērs ir aptuveni 2 m2, un tās ir statņi, uz kuriem var izvietot reklāmu (vienu vai divus reklāmas paneļus un pat sešus paneļus iekārtās, kas aprīkotas ar ritināšanas mehānismu katrā pusē). Maza formāta vides reklāmai Beļģijā ir tāda īpatnība, ka maza formāta reklāmas paneļi parasti tiek integrēti ielas mēbelēs.

4

JCD

2

| (14) | Abiem līgumiem, par ko iesniegta sūdzība, ir atšķirīgas iezīmes, kas aprakstītas turpmāk. |
| --- | --- |

(14)

Abiem līgumiem, par ko iesniegta sūdzība, ir atšķirīgas iezīmes, kas aprakstītas turpmāk.

| (15) | 1984. gada 16. jūlija līgums (turpmāk – “1984. gada līgums”), kas noslēgts uz 15 gadiem, paredzēja, ka JCD autobusu pieturās un ielas mēbelēs uzstāda un var izmantot reklāmas stendus ar nosaukumu “mupi” (tie sastāv no diviem paneļiem, no kuriem viens ir paredzēts Briseles pilsētai, bet otru paneli JCD drīkst izmantot reklāmai) ar šādiem nosacījumiem:


  i) | līgumā nebija paredzēti nekādi JCD maksājumi Briseles pilsētai par šo paneļu nomu, izmantošanas tiesībām vai kā atlīdzība par JCD rīcībā nodotajiem paneļiem, toties JCD bija jānodrošina Briseles pilsētai vairāki pakalpojumi natūrā – atkritumu tvertņu, sabiedrisko tualešu un elektronisko avīžu bezmaksas apkalpošana un Briseles pilsētas vispārīgā plāna, tūrisma un viesnīcu plāna, kā arī gājēju celiņu plāna, izstrāde; |
| --- | --- | --- |

(15)

1984. gada 16. jūlija līgums (turpmāk – “1984. gada līgums”), kas noslēgts uz 15 gadiem, paredzēja, ka JCD autobusu pieturās un ielas mēbelēs uzstāda un var izmantot reklāmas stendus ar nosaukumu “mupi” (tie sastāv no diviem paneļiem, no kuriem viens ir paredzēts Briseles pilsētai, bet otru paneli JCD drīkst izmantot reklāmai) ar šādiem nosacījumiem:

JCD

JCD

i)

līgumā nebija paredzēti nekādi JCD maksājumi Briseles pilsētai par šo paneļu nomu, izmantošanas tiesībām vai kā atlīdzība par JCD rīcībā nodotajiem paneļiem, toties JCD bija jānodrošina Briseles pilsētai vairāki pakalpojumi natūrā – atkritumu tvertņu, sabiedrisko tualešu un elektronisko avīžu bezmaksas apkalpošana un Briseles pilsētas vispārīgā plāna, tūrisma un viesnīcu plāna, kā arī gājēju celiņu plāna, izstrāde;

JCD

JCD

JCD

| ii) | katru reklāmas iekārtu drīkstēja ekspluatēt 15 gadus, un tās varēja uzstādīt visā 1984. gada līguma darbības periodā, un šis līgums arī bija spēkā 15 gadus (no 1984. līdz 1999. gadam). Līdz ar to 1999. gadā, kad beidzās 1984. gada līgums, daudzas reklāmas iekārtas, uz kurām attiecās 1984. gada līgums, joprojām varēja izmantot līdz to 15 gadu ekspluatācijas perioda beigām. |
| --- | --- |

ii)

katru reklāmas iekārtu drīkstēja ekspluatēt 15 gadus, un tās varēja uzstādīt visā 1984. gada līguma darbības periodā, un šis līgums arī bija spēkā 15 gadus (no 1984. līdz 1999. gadam). Līdz ar to 1999. gadā, kad beidzās 1984. gada līgums, daudzas reklāmas iekārtas, uz kurām attiecās 1984. gada līgums, joprojām varēja izmantot līdz to 15 gadu ekspluatācijas perioda beigām.

| (16) | 1999. gada 14. oktobra līgums (turpmāk – “1999. gada līgums”) aizstāja 1984. gada līgumu pēc Briseles pilsētas izsludinātā konkursa par ielas mēbeļu iegādi un izvietošanu, kā arī uzturēšanu un apsaimniekošanu, nodrošinot informatīvos paneļus, autobusu pieturas un displeja tipa stendus, no kuriem daļu drīkstēja izmantot reklāmas nolūkiem, un šajā konkursā uzvarēja JCD. |
| --- | --- |

(16)

1999. gada 14. oktobra līgums (turpmāk – “1999. gada līgums”) aizstāja 1984. gada līgumu pēc Briseles pilsētas izsludinātā konkursa par ielas mēbeļu iegādi un izvietošanu, kā arī uzturēšanu un apsaimniekošanu, nodrošinot informatīvos paneļus, autobusu pieturas un displeja tipa stendus, no kuriem daļu drīkstēja izmantot reklāmas nolūkiem, un šajā konkursā uzvarēja JCD.

JCD

| (17) | Kaut arī šis līgums attiecās uz līdzīgām ielas mēbelēm kā 1984. gada līgums, 1999. gada līgums (kas tika noslēgts uz 15 gadiem) paredzēja, ka:


  i) | jaunās ielas mēbeles, uz kurām attiecas šis līgums, pieder Briseles pilsētai (5), un JCD maksā ikmēneša nomas maksu par to izmantošanu reklāmas vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

(17)

Kaut arī šis līgums attiecās uz līdzīgām ielas mēbelēm kā 1984. gada līgums, 1999. gada līgums (kas tika noslēgts uz 15 gadiem) paredzēja, ka:

i)

jaunās ielas mēbeles, uz kurām attiecas šis līgums, pieder Briseles pilsētai (5), un JCD maksā ikmēneša nomas maksu par to izmantošanu reklāmas vajadzībām;

5

JCD

| ii) | JCD jādemontē visas iepriekšējās ielas mēbeles, kas uzstādītas, pamatojoties uz iepriekšējiem līgumiem starp Briseles pilsētu un JCD. Lai ņemtu vērā tās ielas mēbeles, uz kurām attiecās 1984. gada līgums un kuru 15 gadu ekspluatācijas periods joprojām turpinājās, laika grafiks, kas tika pievienots 1999. gada līgumam (turpmāk – “10. pielikums”), noteica konkrētus datumus, kad šie dažādie paneļi bija jādemontē (laikā no 1999. līdz 2010. gadam). 10. pielikumā tika uzskaitītas 282 autobusu pieturas un 198 displeja tipa iekārtas, uz kurām joprojām attiecās 1984. gada līguma noteikumi, norādot to atrašanās vietas un attiecīgos demontāžas datumus. |
| --- | --- |

ii)

JCD jādemontē visas iepriekšējās ielas mēbeles, kas uzstādītas, pamatojoties uz iepriekšējiem līgumiem starp Briseles pilsētu un JCD. Lai ņemtu vērā tās ielas mēbeles, uz kurām attiecās 1984. gada līgums un kuru 15 gadu ekspluatācijas periods joprojām turpinājās, laika grafiks, kas tika pievienots 1999. gada līgumam (turpmāk – “10. pielikums”), noteica konkrētus datumus, kad šie dažādie paneļi bija jādemontē (laikā no 1999. līdz 2010. gadam). 10. pielikumā tika uzskaitītas 282 autobusu pieturas un 198 displeja tipa iekārtas, uz kurām joprojām attiecās 1984. gada līguma noteikumi, norādot to atrašanās vietas un attiecīgos demontāžas datumus.

JCD

JCD

2.2.2.   Sūdzības priekšmets

Sūdzības priekšmets

| (18) | CCB uzskata, ka JCD ir guvis labumu no nesaderīga valsts atbalsta, turpinot atsevišķu 1984. gada līguma iekārtu izmantošanu pēc 1999. gada līgumā paredzētā demontāžas datuma un nemaksājot Briseles pilsētai ne nomu, ne nodokļus. |
| --- | --- |

(18)

CCB uzskata, ka JCD ir guvis labumu no nesaderīga valsts atbalsta, turpinot atsevišķu 1984. gada līguma iekārtu izmantošanu pēc 1999. gada līgumā paredzētā demontāžas datuma un nemaksājot Briseles pilsētai ne nomu, ne nodokļus.

CCB

JCD

2.3.   
  Villo reklāmas iekārtas

Villo

2.3.1.   Pamatinformācija

Pamatinformācija

| (19) | Lai savā teritorijā izveidotu elastīgu mobilitātes piedāvājumu, Galvaspilsētas Briseles reģions nolēma ierīkot publiskajā telpā koplietošanas velosipēdu automatizētu nomas sistēmu. |
| --- | --- |

(19)

Lai savā teritorijā izveidotu elastīgu mobilitātes piedāvājumu, Galvaspilsētas Briseles reģions nolēma ierīkot publiskajā telpā koplietošanas velosipēdu automatizētu nomas sistēmu.

| (20) | Šim nolūkam 2008. gada 15. martā reģions izsludināja konkursu, kurā 2008. gada 13. novembrī uzvarēja JCD. Galvaspilsētas Briseles reģions 2008. gada 5. decembrī noslēdza sabiedrisko pakalpojumu koncesijas līgumu ar JCD par Villo automatizētās velosipēdu nomas sistēmas ekspluatāciju Galvaspilsētas Briseles reģiona teritorijā (turpmāk – “Villo līgums”), un tā kopējais ilgums bija 15 gadi (2011. gadā šis līgums tika pagarināts par diviem gadiem tā izpildes aizkavēšanās dēļ). Šis līgums paredzēja:


  i) | automatizētas velosipēdu nomas sistēmas uzstādīšanu un apsaimniekošanu (2 500 velosipēdi 200 stacijās pirmajā posmā, kas sākās 2009. gada 16. novembrī, un otrajā posmā no 2011. gada bija paredzēts šo skaitu palielināt līdz 5 000 velosipēdiem), kopumā uz 15 gadu periodu (līdz 2026. gadam); |
| --- | --- | --- |

(20)

Šim nolūkam 2008. gada 15. martā reģions izsludināja konkursu, kurā 2008. gada 13. novembrī uzvarēja JCD. Galvaspilsētas Briseles reģions 2008. gada 5. decembrī noslēdza sabiedrisko pakalpojumu koncesijas līgumu ar JCD par Villo automatizētās velosipēdu nomas sistēmas ekspluatāciju Galvaspilsētas Briseles reģiona teritorijā (turpmāk – “Villo līgums”), un tā kopējais ilgums bija 15 gadi (2011. gadā šis līgums tika pagarināts par diviem gadiem tā izpildes aizkavēšanās dēļ). Šis līgums paredzēja:

JCD

JCD

Villo

Villo

i)

automatizētas velosipēdu nomas sistēmas uzstādīšanu un apsaimniekošanu (2 500 velosipēdi 200 stacijās pirmajā posmā, kas sākās 2009. gada 16. novembrī, un otrajā posmā no 2011. gada bija paredzēts šo skaitu palielināt līdz 5 000 velosipēdiem), kopumā uz 15 gadu periodu (līdz 2026. gadam);

| ii) | reklāmas iekārtu apsaimniekošanu un ekspluatāciju velosipēdu nomas sistēmas finansēšanai, papildus klientu maksājumiem. Šim nolūkam JCD izmanto reklāmas iekārtas, kas integrētas velosipēdu stacijās, kā arī atsevišķas iekārtas, kas neatrodas šajās stacijās (lielākoties to reklāmas laukumi ir 2 m2, kā arī 8 m2). |
| --- | --- |

ii)

reklāmas iekārtu apsaimniekošanu un ekspluatāciju velosipēdu nomas sistēmas finansēšanai, papildus klientu maksājumiem. Šim nolūkam JCD izmanto reklāmas iekārtas, kas integrētas velosipēdu stacijās, kā arī atsevišķas iekārtas, kas neatrodas šajās stacijās (lielākoties to reklāmas laukumi ir 2 m2, kā arī 8 m2).

JCD

2

2

| (21) | Plānotais kopējais apgrozījums visā šīs koncesijas darbības laikā bija aptuveni [100–150] miljoni EUR. Aptuveni [30–40] % ieņēmumu sedz lietotāji, bet pārējo daļu – reklāma. |
| --- | --- |

(21)

Plānotais kopējais apgrozījums visā šīs koncesijas darbības laikā bija aptuveni [100–150] miljoni EUR. Aptuveni [30–40] % ieņēmumu sedz lietotāji, bet pārējo daļu – reklāma.

| (22) | Turklāt sarunu gaitā par Villo līgumu reģions piešķīra JCD vairākus finanšu pasākumus, kas nebija minēti uzaicinājumā uz konkursu (6):


  i) | atbrīvojumu no atlīdzības par Galvaspilsētas Briseles reģiona publiskās platības izmantošanu reklāmas iekārtās, kuru laukums ir 8 m2; šā atbrīvojuma maksimālā summa tiek ierobežota ar [50 000–150 000] EUR gadā (7); |
| --- | --- | --- |

(22)

Turklāt sarunu gaitā par Villo līgumu reģions piešķīra JCD vairākus finanšu pasākumus, kas nebija minēti uzaicinājumā uz konkursu (6):

Villo

JCD

6

i)

atbrīvojumu no atlīdzības par Galvaspilsētas Briseles reģiona publiskās platības izmantošanu reklāmas iekārtās, kuru laukums ir 8 m2; šā atbrīvojuma maksimālā summa tiek ierobežota ar [50 000–150 000] EUR gadā (7);

2

7

| ii) | reģionālo nodokļu neprognozējamības klauzulu (lai neitralizētu reģionālo nodokļu izmaiņas) – princips ir tāds, ka gadījumā, ja palielinās reģionālie nodokļi, JCD var saņemt kompensāciju par šo pieaugumu; tomēr šī klauzula nekad nav piemērota; |
| --- | --- |

ii)

reģionālo nodokļu neprognozējamības klauzulu (lai neitralizētu reģionālo nodokļu izmaiņas) – princips ir tāds, ka gadījumā, ja palielinās reģionālie nodokļi, JCD var saņemt kompensāciju par šo pieaugumu; tomēr šī klauzula nekad nav piemērota;

JCD

| iii) | cenu pārskatīšanas klauzulu saistībā ar pašvaldību nodokļiem (lai neitralizētu pašvaldību nodokļu palielinājumu) – princips ir tāds, ka gadījumā, ja pašvaldību nodokļi palielinās, pārsniedzot 75 EUR/m2, JCD saņem kompensāciju par šo pieaugumu; Beļģijas iestādes sākotnēji uzskatīja, ka šajā klauzulā paredzētā kompensācija nedrīkst pārsniegt [250 000–350 000] EUR gadā (8). |
| --- | --- |

iii)

cenu pārskatīšanas klauzulu saistībā ar pašvaldību nodokļiem (lai neitralizētu pašvaldību nodokļu palielinājumu) – princips ir tāds, ka gadījumā, ja pašvaldību nodokļi palielinās, pārsniedzot 75 EUR/m2, JCD saņem kompensāciju par šo pieaugumu; Beļģijas iestādes sākotnēji uzskatīja, ka šajā klauzulā paredzētā kompensācija nedrīkst pārsniegt [250 000–350 000] EUR gadā (8).

2

JCD

8

2.3.2.   Sūdzības priekšmets

Sūdzības priekšmets

| (23) | CCB un otrais sūdzības iesniedzējs uzskata, ka JCD ir guvis labumu no valsts atbalsta, izmantojot finansējumu Villo līgumam. |
| --- | --- |

(23)

CCB un otrais sūdzības iesniedzējs uzskata, ka JCD ir guvis labumu no valsts atbalsta, izmantojot finansējumu Villo līgumam.

CCB

JCD

Villo

| (24) | Sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka visi šie finansēšanas pasākumi (reklāmas iekārtu izmantošana un JCD piešķirtie papildu pasākumi) ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(24)

Sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka visi šie finansēšanas pasākumi (reklāmas iekārtu izmantošana un JCD piešķirtie papildu pasākumi) ir valsts atbalsts.

JCD

| (25) | Turklāt šādu valsts atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Savienības noteikumiem par sabiedrisko pakalpojumu kompensēšanu un jo īpaši uz Komisijas Lēmumu 2012/21/ES (9) (turpmāk – “2012. gada VTNP lēmums”), jo JCD saņemtu ļoti lielu pārmērīgu kompensāciju (jo īpaši tādēļ, ka JCD piešķirto reklāmas iekārtu skaits ir pārāk liels). |
| --- | --- |

(25)

Turklāt šādu valsts atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Savienības noteikumiem par sabiedrisko pakalpojumu kompensēšanu un jo īpaši uz Komisijas Lēmumu 2012/21/ES (9) (turpmāk – “2012. gada VTNP lēmums”), jo JCD saņemtu ļoti lielu pārmērīgu kompensāciju (jo īpaši tādēļ, ka JCD piešķirto reklāmas iekārtu skaits ir pārāk liels).

9

JCD

JCD

3.   Analīze par 1984. gada līgumā minētajām reklāmas iekārtām

Analīze par 1984. gada līgumā minētajām reklāmas iekārtām

3.1.   Procedūras sākšanas pamatojums

Procedūras sākšanas pamatojums

| (26) | Komisija uzskata, ka attiecībā uz konkrētajām reklāmas iekārtām, kuras JCD ekspluatē Briseles pilsētas teritorijā saskaņā ar 1984. gada līgumu un kuras tika saglabātas pēc plānotajiem demontāžas datumiem (kas norādīti 1999. gada līguma 10. pielikumā), ir izpildīti kumulatīvie valsts atbalsta kritēriji, tādēļ šis pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(26)

Komisija uzskata, ka attiecībā uz konkrētajām reklāmas iekārtām, kuras JCD ekspluatē Briseles pilsētas teritorijā saskaņā ar 1984. gada līgumu un kuras tika saglabātas pēc plānotajiem demontāžas datumiem (kas norādīti 1999. gada līguma 10. pielikumā), ir izpildīti kumulatīvie valsts atbalsta kritēriji, tādēļ šis pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

JCD

| (27) | Tā kā šķita, ka a priori nav izpildīts neviens no nosacījumiem atbalsta atzīšanai par saderīgu, Komisija nolēma sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā šķita, ka a priori nav izpildīts neviens no nosacījumiem atbalsta atzīšanai par saderīgu, Komisija nolēma sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

3.2.   Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes par sākšanas lēmumu

Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes par sākšanas lēmumu

| (28) | Komisija saņēma piezīmes no CCB un JCD, un tie ir apkopoti turpmāk. |
| --- | --- |

(28)

Komisija saņēma piezīmes no CCB un JCD, un tie ir apkopoti turpmāk.

CCB

JCD

3.2.1.   CCB iesniegtās piezīmes

CCB iesniegtās piezīmes

| (29) | Atbildot uz sākšanas lēmumu, CCB norāda, ka piekrīt Komisijas analīzei, saskaņā ar kuru tas, ka JCD izmanto vairākas reklāmas iekārtas, kas Briseles pilsētas teritorijā uzstādītas saskaņā ar 1984. gada līgumu un tiek saglabātas pēc plānotajiem demontāžas datumiem, nemaksājot ne nomu, ne nodokļus, ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(29)

Atbildot uz sākšanas lēmumu, CCB norāda, ka piekrīt Komisijas analīzei, saskaņā ar kuru tas, ka JCD izmanto vairākas reklāmas iekārtas, kas Briseles pilsētas teritorijā uzstādītas saskaņā ar 1984. gada līgumu un tiek saglabātas pēc plānotajiem demontāžas datumiem, nemaksājot ne nomu, ne nodokļus, ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

CCB

JCD

| (30) | CCB arī piekrīt Komisijas viedoklim, ka pastāv nopietnas šaubas par tā kompensācijas mehānisma, uz kuru atsaucas Beļģijas iestādes, atbilstību un piemērotību, lai varētu pamatot šo strīdīgo iekārtu saglabāšanu pēc to plānotajiem demontāžas datumiem. Kā norāda CCB, Beļģijas iestādes nesniedz nekādus pierādījumus tam, ka šis kompensēšanas mehānisms bija oficiāli ieviests pirms attiecīgo iekārtu nelikumīgās saglabāšanas. |
| --- | --- |

(30)

CCB arī piekrīt Komisijas viedoklim, ka pastāv nopietnas šaubas par tā kompensācijas mehānisma, uz kuru atsaucas Beļģijas iestādes, atbilstību un piemērotību, lai varētu pamatot šo strīdīgo iekārtu saglabāšanu pēc to plānotajiem demontāžas datumiem. Kā norāda CCB, Beļģijas iestādes nesniedz nekādus pierādījumus tam, ka šis kompensēšanas mehānisms bija oficiāli ieviests pirms attiecīgo iekārtu nelikumīgās saglabāšanas.

CCB

CCB

| (31) | CCB uzstāj, ka labums, kuru JCD guva no 1984. gada iekārtu ekspluatācijas, neievērojot plānotos demontāžas datumus, pārsniedz 2 150 000 EUR. bez procentiem. CCB atsaucas uz diviem tiesu izpildītāja konstatējumiem, kas pēc pieprasījuma sniegti 2007. gada 3. decembrī un 2009. gada 21. decembrī, veicot to ielas mēbeļu inventarizāciju, kuras uzstādītas saskaņā ar 1984. gada līgumu un minētajos datumos vēl joprojām nebija novāktas. CCB arī norāda, ka pašu Beļģijas iestāžu atsaukšanās uz šiem tiesu izpildītāja konstatējumiem, kas izdarīti pēc CCB pieprasījuma (skatīt 3.3.2. punktu), liecina, ka Beļģijas iestādes neveica to iekārtu konkrētu uzraudzību, kuras tika saglabātas pēc sākotnēji paredzētajiem datumiem, un, tā kā nav pierādījumu par pretējo, to iekārtu skaits, kas jāņem vērā, aprēķinot JCD piešķirto labumu, sasniedz 86, proti, 119 reklāmas paneļus. |
| --- | --- |

(31)

CCB uzstāj, ka labums, kuru JCD guva no 1984. gada iekārtu ekspluatācijas, neievērojot plānotos demontāžas datumus, pārsniedz 2 150 000 EUR. bez procentiem. CCB atsaucas uz diviem tiesu izpildītāja konstatējumiem, kas pēc pieprasījuma sniegti 2007. gada 3. decembrī un 2009. gada 21. decembrī, veicot to ielas mēbeļu inventarizāciju, kuras uzstādītas saskaņā ar 1984. gada līgumu un minētajos datumos vēl joprojām nebija novāktas. CCB arī norāda, ka pašu Beļģijas iestāžu atsaukšanās uz šiem tiesu izpildītāja konstatējumiem, kas izdarīti pēc CCB pieprasījuma (skatīt 3.3.2. punktu), liecina, ka Beļģijas iestādes neveica to iekārtu konkrētu uzraudzību, kuras tika saglabātas pēc sākotnēji paredzētajiem datumiem, un, tā kā nav pierādījumu par pretējo, to iekārtu skaits, kas jāņem vērā, aprēķinot JCD piešķirto labumu, sasniedz 86, proti, 119 reklāmas paneļus.

CCB

JCD

CCB

CCB

CCB

JCD

| (32) | Visbeidzot, CCB piekrīt Komisijas secinājumam, saskaņā ar kuru no 2002. gada nodokļi par šīm reklāmas iekārtām bija jāmaksā neatkarīgi no sākotnējā līguma. Tādējādi 1984. gada līgumā minēto iekārtu priekšlaicīga aizvākšana neliktu JCD zaudēt nodokļu ietaupījumus, jo nodokļi par minētajām iekārtām jebkurā gadījumā jāmaksā, ja iekārtas tiek saglabātas, un tas atspēko argumentu, ka priekšlaicīgā un vēlīnā demontāža savstarpēji kompensējas minēto nodokļu aspektā. CBB arī atkārtoti uzsver, ka šie nodokļu atvieglojumi JCD radīja būtiskus konkurences izkropļojumus Beļģijas vides reklāmas tirgū un nelabvēlīgus konkurences apstākļus, ņemot vērā to, ka JCD konkurentiem, tostarp CCB, bija jāmaksā nodokļi par reklāmu iekārtās, kuras tie ekspluatē Briseles pilsētas teritorijā. |
| --- | --- |

(32)

Visbeidzot, CCB piekrīt Komisijas secinājumam, saskaņā ar kuru no 2002. gada nodokļi par šīm reklāmas iekārtām bija jāmaksā neatkarīgi no sākotnējā līguma. Tādējādi 1984. gada līgumā minēto iekārtu priekšlaicīga aizvākšana neliktu JCD zaudēt nodokļu ietaupījumus, jo nodokļi par minētajām iekārtām jebkurā gadījumā jāmaksā, ja iekārtas tiek saglabātas, un tas atspēko argumentu, ka priekšlaicīgā un vēlīnā demontāža savstarpēji kompensējas minēto nodokļu aspektā. CBB arī atkārtoti uzsver, ka šie nodokļu atvieglojumi JCD radīja būtiskus konkurences izkropļojumus Beļģijas vides reklāmas tirgū un nelabvēlīgus konkurences apstākļus, ņemot vērā to, ka JCD konkurentiem, tostarp CCB, bija jāmaksā nodokļi par reklāmu iekārtās, kuras tie ekspluatē Briseles pilsētas teritorijā.

CCB

JCD

CBB

JCD

JCD

CCB

| (33) | CCB konstatē, ka Briseles Apelācijas tiesa 2016. gada 29. aprīļa spriedumā atzina – JCD nav ievērojis demontāžas datumus, kas noteikti 1999. gada īpašās tirgus specifikācijas 10. pielikumā, un vairākus gadus ir prettiesiski izmantojis daudzas reklāmas iekārtas Briseles pilsētas publiskajā telpā (10). CCB arī konstatē, ka šī tiesa noraidīja JCD iesniegto argumentu par priekšlaicīgās un vēlīnās demontāžas savstarpējo kompensēšanos. |
| --- | --- |

(33)

CCB konstatē, ka Briseles Apelācijas tiesa 2016. gada 29. aprīļa spriedumā atzina – JCD nav ievērojis demontāžas datumus, kas noteikti 1999. gada īpašās tirgus specifikācijas 10. pielikumā, un vairākus gadus ir prettiesiski izmantojis daudzas reklāmas iekārtas Briseles pilsētas publiskajā telpā (10). CCB arī konstatē, ka šī tiesa noraidīja JCD iesniegto argumentu par priekšlaicīgās un vēlīnās demontāžas savstarpējo kompensēšanos.

CCB

JCD

10

CCB

JCD

| (34) | CCB uzskata, ka reklāmas ieņēmumus, kas iegūti, komerciāli izmantojot reklāmas iekārtas, kuras saglabātas pēc datuma, kad tās bija plānots demontēt saskaņā ar 10. pielikumu, arī var atzīt par valsts līdzekļiem, jo valsts pati varēja šīs iekārtas ekspluatēt. |
| --- | --- |

(34)

CCB uzskata, ka reklāmas ieņēmumus, kas iegūti, komerciāli izmantojot reklāmas iekārtas, kuras saglabātas pēc datuma, kad tās bija plānots demontēt saskaņā ar 10. pielikumu, arī var atzīt par valsts līdzekļiem, jo valsts pati varēja šīs iekārtas ekspluatēt.

CCB

| (35) | Piezīmēs, kas iesniegtas 2015. gada 16. jūlijā par Komisijas sākšanas lēmumu, CCB iesniedza papildu sūdzību pret JCD par nodokļiem, kurus JCD nav samaksājis Beļģijas valstij par iekārtām, uz kurām attiecas 1999. gada līgums. |
| --- | --- |

(35)

Piezīmēs, kas iesniegtas 2015. gada 16. jūlijā par Komisijas sākšanas lēmumu, CCB iesniedza papildu sūdzību pret JCD par nodokļiem, kurus JCD nav samaksājis Beļģijas valstij par iekārtām, uz kurām attiecas 1999. gada līgums.

CCB

JCD

JCD

3.2.2.   JCD iesniegtās piezīmes

JCD iesniegtās piezīmes

| (36) | JCD savās piezīmēs par 2015. gada 17. jūlija sākšanas lēmumu norāda, ka valsts iestādei (šajā gadījumā – Briseles pilsētai) ir pienākums nodrošināt ekonomisko līdzsvaru līgumiem, kuru līgumslēdzēja puse tā ir. Tādēļ, kā uzskata JCD, lai kompensētu zaudētos ieņēmumus no reklāmas, kas radušies priekšlaicīgi demontējot attiecīgās iekārtas, un lai nodrošinātu 1984. gada līguma ekonomisko līdzsvaru, Briseles pilsēta loģiski ir atļāvusi pēc paredzētā demontāžas datuma saglabāt un izmantot līdzvērtīgu skaitu citu iekārtu, uz kurām attiecas 1984. gada līgums. Šajā jautājumā JCD apgalvo, ka kompensēšanas realitāte ir neapstrīdama un to var konstatēt, izmantojot dažādus pierādījumus, tostarp daudzus Briseles pilsētas iesniegumus un rakstveida dokumentus, sākotnējās izmeklēšanas ietvaros. |
| --- | --- |

(36)

JCD savās piezīmēs par 2015. gada 17. jūlija sākšanas lēmumu norāda, ka valsts iestādei (šajā gadījumā – Briseles pilsētai) ir pienākums nodrošināt ekonomisko līdzsvaru līgumiem, kuru līgumslēdzēja puse tā ir. Tādēļ, kā uzskata JCD, lai kompensētu zaudētos ieņēmumus no reklāmas, kas radušies priekšlaicīgi demontējot attiecīgās iekārtas, un lai nodrošinātu 1984. gada līguma ekonomisko līdzsvaru, Briseles pilsēta loģiski ir atļāvusi pēc paredzētā demontāžas datuma saglabāt un izmantot līdzvērtīgu skaitu citu iekārtu, uz kurām attiecas 1984. gada līgums. Šajā jautājumā JCD apgalvo, ka kompensēšanas realitāte ir neapstrīdama un to var konstatēt, izmantojot dažādus pierādījumus, tostarp daudzus Briseles pilsētas iesniegumus un rakstveida dokumentus, sākotnējās izmeklēšanas ietvaros.

JCD

JCD

JCD

| (37) | Kā uzskata JCD, attiecīgo reklāmas iekārtu izmantošanu nekad nav reglamentējis 1999. gada līgums, un konkrēto ielas mēbeļu saglabāšana ir notikusi, izpildot 1984. gada līgumu un nekādā veidā nepiesaistot valsts līdzekļus. Attiecīgo ielas mēbeļu saglabāšana ir neitrāla valsts līdzekļu aspektā, jo tā kompensē citu ielas mēbeļu priekšlaicīgo demontāžu, kuras arī reglamentē tas pats līgums. |
| --- | --- |

(37)

Kā uzskata JCD, attiecīgo reklāmas iekārtu izmantošanu nekad nav reglamentējis 1999. gada līgums, un konkrēto ielas mēbeļu saglabāšana ir notikusi, izpildot 1984. gada līgumu un nekādā veidā nepiesaistot valsts līdzekļus. Attiecīgo ielas mēbeļu saglabāšana ir neitrāla valsts līdzekļu aspektā, jo tā kompensē citu ielas mēbeļu priekšlaicīgo demontāžu, kuras arī reglamentē tas pats līgums.

JCD

| (38) | JCD apgalvo – jau no paša kompensēšanas principa izriet tas, ka pēc termiņa beigām saglabāto ielas mēbeļu izmantošanai reklāmas nolūkiem jāpiemēro tas pats režīms, ko piemēroja priekšlaicīgi demontētajām iekārtām, proti, 1984. gada līguma noteikumi. |
| --- | --- |

(38)

JCD apgalvo – jau no paša kompensēšanas principa izriet tas, ka pēc termiņa beigām saglabāto ielas mēbeļu izmantošanai reklāmas nolūkiem jāpiemēro tas pats režīms, ko piemēroja priekšlaicīgi demontētajām iekārtām, proti, 1984. gada līguma noteikumi.

JCD

| (39) | Attiecīgi JCD apstrīd apgalvojumu, ka šim uzņēmumam radās selektīva priekšrocība, kas izrietēja no valsts līdzekļu nodošanas saskaņā ar līgumiem, kas regulāri tika noslēgti ar Briseles pilsētu. JCD uzskata, ka nav ieguvis nekādus nomas maksas un nodokļu ietaupījumus, kas būtu maksājami saskaņā ar 1999. gada līgumu, un minētie pakalpojumi bija paredzēti sabiedrisko pakalpojumu uzdevumā. |
| --- | --- |

(39)

Attiecīgi JCD apstrīd apgalvojumu, ka šim uzņēmumam radās selektīva priekšrocība, kas izrietēja no valsts līdzekļu nodošanas saskaņā ar līgumiem, kas regulāri tika noslēgti ar Briseles pilsētu. JCD uzskata, ka nav ieguvis nekādus nomas maksas un nodokļu ietaupījumus, kas būtu maksājami saskaņā ar 1999. gada līgumu, un minētie pakalpojumi bija paredzēti sabiedrisko pakalpojumu uzdevumā.

JCD

JCD

| (40) | Jo īpaši attiecībā uz atbrīvojumu no nomas maksas – JCD uzskata, ka to izskaidro kompensēšanas mehānisms, kuru regulē 1984. gada līgums. |
| --- | --- |

(40)

Jo īpaši attiecībā uz atbrīvojumu no nomas maksas – JCD uzskata, ka to izskaidro kompensēšanas mehānisms, kuru regulē 1984. gada līgums.

JCD

| (41) | Attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļiem – Briseles pilsētas nostāja neiekasēt nodokļus tikai saistībā ar ielas mēbeļu līgumiem (atšķirībā no reklāmas iekārtām) bija gluži konsekventa, jo saglabāja minēto līgumu ekonomisko līdzsvaru, tādēļ tām iekārtām, uz kurām attiecās 1984. gada līgums, ne arī tām, uz kurām attiecās 1999. gada līgums, netika uzlikts nodoklis, neraugoties uz to, ka Briseles pilsēta 2002. gadā pieņēma nodokļu noteikumus. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļiem – Briseles pilsētas nostāja neiekasēt nodokļus tikai saistībā ar ielas mēbeļu līgumiem (atšķirībā no reklāmas iekārtām) bija gluži konsekventa, jo saglabāja minēto līgumu ekonomisko līdzsvaru, tādēļ tām iekārtām, uz kurām attiecās 1984. gada līgums, ne arī tām, uz kurām attiecās 1999. gada līgums, netika uzlikts nodoklis, neraugoties uz to, ka Briseles pilsēta 2002. gadā pieņēma nodokļu noteikumus.

| (42) | Faktiski, kā apgalvo JCD, Briseles pilsēta pieņēma pirmos nodokļu noteikumus par pagaidu reklāmu publiskajā telpā tikai attiecībā uz 2002. finanšu gadu (2001. gada 17. oktobra Nodokļu noteikumi), kaut arī 1984. gada līgums izbeidzās 1999. gadā. Līdz ar to šis nodoklis nav piemērojams tādu reklāmas iekārtu ekspluatācijai, uz kurām attiecas 1984. gada līgums, pat ja tas tiek pagarināts 2002. un turpmākajos finanšu gados. Kā apgalvo JCD, šo iekārtu neiekļaušana nevar radīt selektīvu priekšrocību otrai līgumslēdzējai pusei, jo tā atbilst vispārīgajam principam, kas nerada labvēlīgāku attieksmi pret JCD, salīdzinājumā ar jebkuru citu uzņēmumu līdzīgā situācijā, tādēļ ar to nevar pamatot valsts atbalsta esību. |
| --- | --- |

(42)

Faktiski, kā apgalvo JCD, Briseles pilsēta pieņēma pirmos nodokļu noteikumus par pagaidu reklāmu publiskajā telpā tikai attiecībā uz 2002. finanšu gadu (2001. gada 17. oktobra Nodokļu noteikumi), kaut arī 1984. gada līgums izbeidzās 1999. gadā. Līdz ar to šis nodoklis nav piemērojams tādu reklāmas iekārtu ekspluatācijai, uz kurām attiecas 1984. gada līgums, pat ja tas tiek pagarināts 2002. un turpmākajos finanšu gados. Kā apgalvo JCD, šo iekārtu neiekļaušana nevar radīt selektīvu priekšrocību otrai līgumslēdzējai pusei, jo tā atbilst vispārīgajam principam, kas nerada labvēlīgāku attieksmi pret JCD, salīdzinājumā ar jebkuru citu uzņēmumu līdzīgā situācijā, tādēļ ar to nevar pamatot valsts atbalsta esību.

JCD

JCD

JCD

| (43) | Turklāt pat hipotētiskā gadījumā, ja minētais nodoklis būtu piemērojams attiecīgajam līgumam, vispirms būtu jāpārskata 1984. gada līguma nosacījumi, kā tas šajā līgumā ir paredzēts. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt pat hipotētiskā gadījumā, ja minētais nodoklis būtu piemērojams attiecīgajam līgumam, vispirms būtu jāpārskata 1984. gada līguma nosacījumi, kā tas šajā līgumā ir paredzēts.

| (44) | Attiecībā uz iekārtām, kurām piemēro 1999. gada līgumu, JCD uzskata, ka arī par to izmantošanu reklāmai nav jāmaksā reklāmas nodoklis. Patiesi, reklāmas nodokļa noteikumi, kurus Briseles pilsēta pieņēma 2002. gadā, nav tām piemērojami, jo JCD jau maksā ikmēneša nomas maksu par attiecīgo statņu izmantošanu reklāmas nolūkos, un saskaņā ar 1999. gada līgumu tā ir vienīgā maksa par šo iekārtu izmantošanu reklāmai. Turklāt šie nodokļu noteikumi nepārprotami atbrīvo no nodokļa Briseles pilsētas reklāmas iekārtas un tātad arī iekārtas, uz kurām attiecas 1999. gada līgums. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz iekārtām, kurām piemēro 1999. gada līgumu, JCD uzskata, ka arī par to izmantošanu reklāmai nav jāmaksā reklāmas nodoklis. Patiesi, reklāmas nodokļa noteikumi, kurus Briseles pilsēta pieņēma 2002. gadā, nav tām piemērojami, jo JCD jau maksā ikmēneša nomas maksu par attiecīgo statņu izmantošanu reklāmas nolūkos, un saskaņā ar 1999. gada līgumu tā ir vienīgā maksa par šo iekārtu izmantošanu reklāmai. Turklāt šie nodokļu noteikumi nepārprotami atbrīvo no nodokļa Briseles pilsētas reklāmas iekārtas un tātad arī iekārtas, uz kurām attiecas 1999. gada līgums.

JCD

JCD

| (45) | Šo argumentu pamatošanai JCD iesniedza Komisijai divus 2016. gada 4. novembra tiesas spriedumus, ar kuriem Briseles franču daļas Pirmās instances tiesa nosprieda, ka JCD nav jāmaksā pašvaldības reklāmas nodoklis par reklāmas iekārtām, kas uzstādītas pilsētas teritorijā un pieder Briseles pilsētai, izpildot līgumu, kas ar JCD tika noslēgts 1999. gada 14. oktobrī. Turklāt šie spriedumi lika atmaksāt summas, kas varēja būt samaksātas par 2009.–2012. fiskālo gadu. |
| --- | --- |

(45)

Šo argumentu pamatošanai JCD iesniedza Komisijai divus 2016. gada 4. novembra tiesas spriedumus, ar kuriem Briseles franču daļas Pirmās instances tiesa nosprieda, ka JCD nav jāmaksā pašvaldības reklāmas nodoklis par reklāmas iekārtām, kas uzstādītas pilsētas teritorijā un pieder Briseles pilsētai, izpildot līgumu, kas ar JCD tika noslēgts 1999. gada 14. oktobrī. Turklāt šie spriedumi lika atmaksāt summas, kas varēja būt samaksātas par 2009.–2012. fiskālo gadu.

JCD

JCD

JCD

| (46) | JCD apgalvo, ka gadījumā, ja iepriekš minētais kompensēšanas mehānisms liecinātu par iespējamu nelīdzsvarotību JCD labā, šī hipotētiskā nelīdzsvarotība nevarētu nostiprināt JCD konkurences pozīcijas, salīdzinājumā ar konkurentiem attiecīgajos tirgos, jo tā būtu minimāla. |
| --- | --- |

(46)

JCD apgalvo, ka gadījumā, ja iepriekš minētais kompensēšanas mehānisms liecinātu par iespējamu nelīdzsvarotību JCD labā, šī hipotētiskā nelīdzsvarotība nevarētu nostiprināt JCD konkurences pozīcijas, salīdzinājumā ar konkurentiem attiecīgajos tirgos, jo tā būtu minimāla.

JCD

JCD

JCD

| (47) | JCD uzskata, ka šī hipotētiskā nelīdzsvarotība jo īpaši nevarēja apgrūtināt citās dalībvalstīs reģistrētu uzņēmumu iekļūšanu šajos tirgos. JCD arī atgādina, ka Komisija jau ir atzinusi – dažiem pasākumiem ir ietekme tikai vietējā līmenī, un tādējādi tie neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(47)

JCD uzskata, ka šī hipotētiskā nelīdzsvarotība jo īpaši nevarēja apgrūtināt citās dalībvalstīs reģistrētu uzņēmumu iekļūšanu šajos tirgos. JCD arī atgādina, ka Komisija jau ir atzinusi – dažiem pasākumiem ir ietekme tikai vietējā līmenī, un tādējādi tie neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

JCD

JCD

3.3.   Beļģijas iesniegtās piezīmes

Beļģijas iesniegtās piezīmes

3.3.1.   Beļģijas iesniegtās piezīmes par sākšanas lēmumu

Beļģijas iesniegtās piezīmes par sākšanas lēmumu

| (48) | Beļģijas iestādes atzīst, ka JCD turpināja ekspluatēt vairākus reklāmas paneļus saskaņā ar 1984. gada līgumu arī pēc to demontāžas datuma, kas paredzēts 1999. gada līgumā, kā noteikts 10. pielikumā. Par šīm reklāmas iekārtām JCD nemaksāja Briseles pilsētai ne nomas maksu, ne nodokļus, atšķirībā no paneļiem, uz kuriem attiecās 1999. gada līgums un par kuriem nomas maksa tika maksāta no minētā līguma sākuma un arī nodokļi tika iekļauti, bet tikai no 2009. gada (11). Šī situācija ilga līdz 2011. gada augustam, kad tika demontētas pēdējās iekārtas. |
| --- | --- |

(48)

Beļģijas iestādes atzīst, ka JCD turpināja ekspluatēt vairākus reklāmas paneļus saskaņā ar 1984. gada līgumu arī pēc to demontāžas datuma, kas paredzēts 1999. gada līgumā, kā noteikts 10. pielikumā. Par šīm reklāmas iekārtām JCD nemaksāja Briseles pilsētai ne nomas maksu, ne nodokļus, atšķirībā no paneļiem, uz kuriem attiecās 1999. gada līgums un par kuriem nomas maksa tika maksāta no minētā līguma sākuma un arī nodokļi tika iekļauti, bet tikai no 2009. gada (11). Šī situācija ilga līdz 2011. gada augustam, kad tika demontētas pēdējās iekārtas.

JCD

JCD

11

| (49) | Beļģijas iestādes neapstrīd, ka šie pasākumi ir attiecināmi uz tām un jo īpaši uz Briseles pilsētu. Faktiski tās pat paskaidro, ka bija piekritušas saglabāt 1984. gada līguma iekārtas arī pēc 10. pielikumā norādītā datuma, lai saglabātu līguma ar JCD līdzsvarotību, tādā mērā, kādā citas iekārtas tika priekšlaicīgi demontētas pēc Briseles pilsētas pieprasījuma, lai varētu uzstādīt cita veida vēlamās iekārtas, jo īpaši estētisku iemeslu dēļ un konkrētāk – jaunas jūgendstila tipa ielas mēbeles. |
| --- | --- |

(49)

Beļģijas iestādes neapstrīd, ka šie pasākumi ir attiecināmi uz tām un jo īpaši uz Briseles pilsētu. Faktiski tās pat paskaidro, ka bija piekritušas saglabāt 1984. gada līguma iekārtas arī pēc 10. pielikumā norādītā datuma, lai saglabātu līguma ar JCD līdzsvarotību, tādā mērā, kādā citas iekārtas tika priekšlaicīgi demontētas pēc Briseles pilsētas pieprasījuma, lai varētu uzstādīt cita veida vēlamās iekārtas, jo īpaši estētisku iemeslu dēļ un konkrētāk – jaunas jūgendstila tipa ielas mēbeles.

JCD

| (50) | Beļģijas iestādes uzskata, ka šī priekšlaicīgā demontāža radīja zaudējumus JCD, kas atteicās no iekārtām, par kurām nebija jāmaksā nekāda noma vai nodokļi līdz pat demontāžas datumam, kas bija noteikts 10. pielikumā, un, lai kompensētu šos zaudējumus, piekrita ilgāk, nekā paredzēts saglabāt citas iekārtas un neprasīja par minētajām iekārtām nekādu nomas maksu vai nodokļus. |
| --- | --- |

(50)

Beļģijas iestādes uzskata, ka šī priekšlaicīgā demontāža radīja zaudējumus JCD, kas atteicās no iekārtām, par kurām nebija jāmaksā nekāda noma vai nodokļi līdz pat demontāžas datumam, kas bija noteikts 10. pielikumā, un, lai kompensētu šos zaudējumus, piekrita ilgāk, nekā paredzēts saglabāt citas iekārtas un neprasīja par minētajām iekārtām nekādu nomas maksu vai nodokļus.

JCD

| (51) | Beļģijas iestādes atzīst, ka kopumā JCD guva ekonomisku labumu, bet tikai tādēļ, ka nebija nodrošināts līdzsvars starp priekšlaicīgi (pirms plānotā demontāžas datuma) aizvākto iekārtu skaitu un to iekārtu skaitu, kas tika saglabātas pēc 10. pielikumā paredzētā demontāžas datuma. Briseles pilsētas un JCD 1984. gada līguma 4.5. pantā ir noteikts, ka informatīvie stendi un autobusu pieturas ir atbrīvotas no nomas, izmantošanas tiesību vai atlīdzības maksājumiem. Beļģijas iestādes uzskata, ka šis atbrīvojums ir jāanalizē, ņemot vērā to, ka līguma parakstīšanas laikā Briseles pilsēta nebija pieņēmusi nekādus noteikumus par reklāmas stendu aplikšanu ar nodokļiem. |
| --- | --- |

(51)

Beļģijas iestādes atzīst, ka kopumā JCD guva ekonomisku labumu, bet tikai tādēļ, ka nebija nodrošināts līdzsvars starp priekšlaicīgi (pirms plānotā demontāžas datuma) aizvākto iekārtu skaitu un to iekārtu skaitu, kas tika saglabātas pēc 10. pielikumā paredzētā demontāžas datuma. Briseles pilsētas un JCD 1984. gada līguma 4.5. pantā ir noteikts, ka informatīvie stendi un autobusu pieturas ir atbrīvotas no nomas, izmantošanas tiesību vai atlīdzības maksājumiem. Beļģijas iestādes uzskata, ka šis atbrīvojums ir jāanalizē, ņemot vērā to, ka līguma parakstīšanas laikā Briseles pilsēta nebija pieņēmusi nekādus noteikumus par reklāmas stendu aplikšanu ar nodokļiem.

JCD

JCD

| (52) | Beļģijas iestādes apgalvo, ka JCD, no vienas puses, ir atteicies no nomas maksas un nodokļu ietaupījumiem, piekrītot priekšlaicīgi aizvākt vairākas iekārtas, un, no otras puses, guvis labumu no nomas maksas un nodokļu ietaupījumiem, saglabājot citas iekārtas pēc plānotajiem demontāžas datumiem. Aprēķinot starpību starp ietaupījumiem, ko JCD zaudēja priekšlaicīgās demontāžas dēļ, un papildu ietaupījumiem, kas tika gūti, saglabājot citas iekārtas ilgāk, nekā bija paredzēts 10. pielikumā, kopumā JCD, kā apgalvo Beļģijas iestādes, guva finansiālu labumu ne vairāk kā [100 000–150 000] EUR apmērā laikposmā no 1999. gada decembra līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(52)

Beļģijas iestādes apgalvo, ka JCD, no vienas puses, ir atteicies no nomas maksas un nodokļu ietaupījumiem, piekrītot priekšlaicīgi aizvākt vairākas iekārtas, un, no otras puses, guvis labumu no nomas maksas un nodokļu ietaupījumiem, saglabājot citas iekārtas pēc plānotajiem demontāžas datumiem. Aprēķinot starpību starp ietaupījumiem, ko JCD zaudēja priekšlaicīgās demontāžas dēļ, un papildu ietaupījumiem, kas tika gūti, saglabājot citas iekārtas ilgāk, nekā bija paredzēts 10. pielikumā, kopumā JCD, kā apgalvo Beļģijas iestādes, guva finansiālu labumu ne vairāk kā [100 000–150 000] EUR apmērā laikposmā no 1999. gada decembra līdz 2011. gadam.

JCD

JCD

JCD

| (53) | Šajā jautājumā Beļģijas iestādes apgalvo, ka uz minēto pasākumu noteikti varētu attiecināt Komisijas Regulas (EK) Nr. 1998/2006 (12) (turpmāk – “2006. gada de minimis regula”) noteikumus. Šī regula būtībā paredz, ka noteikts neliela apjoma atbalsts (mazāk par 200 000 EUR trīs fiskālo gadu periodā) tiek uzskatīts par tādu, kas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un tādēļ neatbilst visiem LESD 107. panta 1. punkta kritērijiem. |
| --- | --- |

(53)

Šajā jautājumā Beļģijas iestādes apgalvo, ka uz minēto pasākumu noteikti varētu attiecināt Komisijas Regulas (EK) Nr. 1998/2006 (12) (turpmāk – “2006. gada de minimis regula”) noteikumus. Šī regula būtībā paredz, ka noteikts neliela apjoma atbalsts (mazāk par 200 000 EUR trīs fiskālo gadu periodā) tiek uzskatīts par tādu, kas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un tādēļ neatbilst visiem LESD 107. panta 1. punkta kritērijiem.

12

de minimis

| (54) | Beļģijas iestādes sniedz arī informāciju par vairākiem CCB apgalvojumiem, uz kuriem attiecas sākšanas lēmums. Pirmkārt, CCB iesniegtās bāzes aplēses par 86 iekārtām bija kļūdainas, jo CCB tiesu izpildītāja konstatējumos (skatīt 31. apsvērumu) ir uzskaitītas 80 iekārtas. Turklāt CCB kļūdaini raksturoja vairākas iekārtas kā autobusu pieturas, lai gan tās bija pilsētas informatīvie paneļi. Otrkārt, attiecībā uz nomas maksas aplēsi CCB šo nomas maksu indeksēja nepareizi, jo, kā uzskata Briseles pilsēta, tā jāindeksē līguma noslēgšanas gadadienā (13). Treškārt, norādot JCD maksājamās nodokļu summas apmēru, CCB pieļāva aprēķina kļūdas. |
| --- | --- |

(54)

Beļģijas iestādes sniedz arī informāciju par vairākiem CCB apgalvojumiem, uz kuriem attiecas sākšanas lēmums. Pirmkārt, CCB iesniegtās bāzes aplēses par 86 iekārtām bija kļūdainas, jo CCB tiesu izpildītāja konstatējumos (skatīt 31. apsvērumu) ir uzskaitītas 80 iekārtas. Turklāt CCB kļūdaini raksturoja vairākas iekārtas kā autobusu pieturas, lai gan tās bija pilsētas informatīvie paneļi. Otrkārt, attiecībā uz nomas maksas aplēsi CCB šo nomas maksu indeksēja nepareizi, jo, kā uzskata Briseles pilsēta, tā jāindeksē līguma noslēgšanas gadadienā (13). Treškārt, norādot JCD maksājamās nodokļu summas apmēru, CCB pieļāva aprēķina kļūdas.

CCB

CCB

CCB

CCB

CCB

13

JCD

CCB

3.3.2.   Beļģijas iesniegtie komentāri par ieinteresēto personu piezīmēm

Beļģijas iesniegtie komentāri par ieinteresēto personu piezīmēm

| (55) | Beļģijas iestādes 2015. gada 2. oktobra rakstveida komentāros norāda – tas, ka Briseles pilsēta neatguva nodokļus, kas JCD bija jāmaksā saskaņā ar 1999. gada līgumu, kamēr tiesvedība vēl nebija pabeigta, nenozīmē Briseles pilsētas īpašu labvēlību, bet gan to, ka tiek piemēroti Beļģijas tiesību akti un Beļģijas tiesu spriedumi, saskaņā ar kuriem pašvaldības administrācijai ir liegta iespēja veikt nodokļu piedziņu vai atgūšanu attiecībā uz nodokļu daļu, kas pārsniedz neapstrīdamo summu. Ja apelācija, piemēram, JCD iesniegtā, attiecas uz visu nodokļa summu, tās piedziņa vai atgūšana nav iespējama. Šī situācija nenozīmē, ka nodokļu maksātājs, kurš iesniedz prasību tiesā, ir atbrīvots no nodokļa, kā apgalvo CCB. Turklāt nodokļi, pat ja tie tiek apstrīdēti, no grāmatvedības viedokļa jāuzskaita kā pamatdarbības izdevumi. Tādējādi valsts atbalsts nevar izrietēt no tā, ka Briseles pilsēta neatgūst no JCD pienākošos nodokļus, par kuriem ierosināta tiesvedība. |
| --- | --- |

(55)

Beļģijas iestādes 2015. gada 2. oktobra rakstveida komentāros norāda – tas, ka Briseles pilsēta neatguva nodokļus, kas JCD bija jāmaksā saskaņā ar 1999. gada līgumu, kamēr tiesvedība vēl nebija pabeigta, nenozīmē Briseles pilsētas īpašu labvēlību, bet gan to, ka tiek piemēroti Beļģijas tiesību akti un Beļģijas tiesu spriedumi, saskaņā ar kuriem pašvaldības administrācijai ir liegta iespēja veikt nodokļu piedziņu vai atgūšanu attiecībā uz nodokļu daļu, kas pārsniedz neapstrīdamo summu. Ja apelācija, piemēram, JCD iesniegtā, attiecas uz visu nodokļa summu, tās piedziņa vai atgūšana nav iespējama. Šī situācija nenozīmē, ka nodokļu maksātājs, kurš iesniedz prasību tiesā, ir atbrīvots no nodokļa, kā apgalvo CCB. Turklāt nodokļi, pat ja tie tiek apstrīdēti, no grāmatvedības viedokļa jāuzskaita kā pamatdarbības izdevumi. Tādējādi valsts atbalsts nevar izrietēt no tā, ka Briseles pilsēta neatgūst no JCD pienākošos nodokļus, par kuriem ierosināta tiesvedība.

JCD

JCD

CCB

JCD

| (56) | 2016. gada 20. jūnija rakstveida komentāros, atbildot uz jautājumiem, ko Komisijas dienesti uzdeva 2016. gada 15. aprīļa vēstulē, Beļģijas iestādes apstiprināja, ka Briseles pilsēta tikai no 2009. taksācijas gada sāka aplikt ar nodokli reklāmas iekārtas, kas izvietotas saskaņā ar 1999. gada 14. oktobrī piešķirtajām līguma slēgšanas tiesībām. Tomēr, pieņemot 2001. gada 17. oktobra Nodokļu noteikumus par pagaidu reklāmu publiskajā telpā, Briseles pilsēta bija noteikusi nodokli par pagaidu reklāmas sludinājumiem publiskajā telpā, kā arī paredzējusi atbrīvojumu no šā nodokļa tikai pašas pilsētas reklāmas sludinājumiem (14). Beļģijas iestādes norāda, ka Nodokļu noteikumi, kas piemērojami reklāmas iekārtām, pirmo reizi stājās spēkā tikai 2002. gada 1. janvārī, tādēļ nodoklis nebija jāmaksā par 2001. gadu, un apgalvo, ka šos Nodokļu noteikumus piemēro iekārtām, uz kurām attiecas 1999. gada līgums. |
| --- | --- |

(56)

2016. gada 20. jūnija rakstveida komentāros, atbildot uz jautājumiem, ko Komisijas dienesti uzdeva 2016. gada 15. aprīļa vēstulē, Beļģijas iestādes apstiprināja, ka Briseles pilsēta tikai no 2009. taksācijas gada sāka aplikt ar nodokli reklāmas iekārtas, kas izvietotas saskaņā ar 1999. gada 14. oktobrī piešķirtajām līguma slēgšanas tiesībām. Tomēr, pieņemot 2001. gada 17. oktobra Nodokļu noteikumus par pagaidu reklāmu publiskajā telpā, Briseles pilsēta bija noteikusi nodokli par pagaidu reklāmas sludinājumiem publiskajā telpā, kā arī paredzējusi atbrīvojumu no šā nodokļa tikai pašas pilsētas reklāmas sludinājumiem (14). Beļģijas iestādes norāda, ka Nodokļu noteikumi, kas piemērojami reklāmas iekārtām, pirmo reizi stājās spēkā tikai 2002. gada 1. janvārī, tādēļ nodoklis nebija jāmaksā par 2001. gadu, un apgalvo, ka šos Nodokļu noteikumus piemēro iekārtām, uz kurām attiecas 1999. gada līgums.

14

| (57) | Iestādes arī norāda, ka Briseles pilsēta nav iekasējusi šā nodokļa summas par taksācijas gadiem no 2002. līdz 2008. gadam. Šī situācija izriet no tā, ka pilsēta sākotnēji uzskatīja – saskaņā ar 1999. gada līgumu uzstādītās iekārtas, kuras pieder pilsētai un kuras ekspluatē JCD, netiek apliktas ar nodokli, ņemot vērā atbrīvojumu no nodokļa, kas paredzēts 2001. gada 17. oktobra Nodokļu noteikumu 5. pantā, kas attiecas tikai uz Briseles pilsētas pašas sludinājumiem. Turklāt šis atbrīvojums, kas bija īpaši paredzēts Briseles pilsētas vai tās izveidotu vai tai pakļautu struktūru reklāmas iekārtām, tika iekļauts 2006. gada 18. decembra Nodokļu noteikumos un turpmākajos nodokļu noteikumos. |
| --- | --- |

(57)

Iestādes arī norāda, ka Briseles pilsēta nav iekasējusi šā nodokļa summas par taksācijas gadiem no 2002. līdz 2008. gadam. Šī situācija izriet no tā, ka pilsēta sākotnēji uzskatīja – saskaņā ar 1999. gada līgumu uzstādītās iekārtas, kuras pieder pilsētai un kuras ekspluatē JCD, netiek apliktas ar nodokli, ņemot vērā atbrīvojumu no nodokļa, kas paredzēts 2001. gada 17. oktobra Nodokļu noteikumu 5. pantā, kas attiecas tikai uz Briseles pilsētas pašas sludinājumiem. Turklāt šis atbrīvojums, kas bija īpaši paredzēts Briseles pilsētas vai tās izveidotu vai tai pakļautu struktūru reklāmas iekārtām, tika iekļauts 2006. gada 18. decembra Nodokļu noteikumos un turpmākajos nodokļu noteikumos.

JCD

| (58) | Pirmo reizi to piemēroja 2011. gada 29. jūlijā saistībā ar 2009. taksācijas gadu. Saskaņā ar 6. pantu 1996. gada 24. decembra likumā, kas pēc tam tika atcelts ar 2014. gada 3. aprīļa rīkojumu, ar atpakaļejošu datumu nebija iespējams aplikt ar nodokļiem par laiku, kas ilgāks par trim gadiem, skaitot no taksācijas gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(58)

Pirmo reizi to piemēroja 2011. gada 29. jūlijā saistībā ar 2009. taksācijas gadu. Saskaņā ar 6. pantu 1996. gada 24. decembra likumā, kas pēc tam tika atcelts ar 2014. gada 3. aprīļa rīkojumu, ar atpakaļejošu datumu nebija iespējams aplikt ar nodokļiem par laiku, kas ilgāks par trim gadiem, skaitot no taksācijas gada 1. janvāra.

| (59) | Beļģijas iestādes apgalvo, ka Briseles pilsēta nolēma vairs nepiemērot šo atbrīvojumu, jo atzina, ka, atbrīvojot reklāmas iekārtas no nodokļa tikai tādēļ vien, ka tās pieder Briseles pilsētai, lai gan pilsēta nav to ekspluatants, rodas nevienlīdzība attiecībā pret citiem reklāmas iekārtu ekspluatantiem. Briseles pilsēta uzskatīja – kaut arī atbrīvojums tādām reklāmas iekārtām, kuras tiek izmantotas pašas pilsētas vai tās izveidoto vai tai pakļauto struktūru vajadzībām, tiešām būtu pamatots, šādam atbrīvojumam nav iemesla, ja iekārtas izmanto trešās personas un jo īpaši komercuzņēmums, kas darbojas vides reklāmas nozarē. |
| --- | --- |

(59)

Beļģijas iestādes apgalvo, ka Briseles pilsēta nolēma vairs nepiemērot šo atbrīvojumu, jo atzina, ka, atbrīvojot reklāmas iekārtas no nodokļa tikai tādēļ vien, ka tās pieder Briseles pilsētai, lai gan pilsēta nav to ekspluatants, rodas nevienlīdzība attiecībā pret citiem reklāmas iekārtu ekspluatantiem. Briseles pilsēta uzskatīja – kaut arī atbrīvojums tādām reklāmas iekārtām, kuras tiek izmantotas pašas pilsētas vai tās izveidoto vai tai pakļauto struktūru vajadzībām, tiešām būtu pamatots, šādam atbrīvojumam nav iemesla, ja iekārtas izmanto trešās personas un jo īpaši komercuzņēmums, kas darbojas vides reklāmas nozarē.

| (60) | Nodokļu noteikumos paredzētā atbrīvojuma mērķis bija nepieļaut, ka pilsēta pati sevi apliek ar nodokli, jo tas neradītu nekādus papildu ieņēmumus un būtu palielinājis administratīvo darbu, kas jāveic finanšu departamentam, bet jebkuru nodokļu noteikumu nolūks ir dot iespēju nodokļu administrācijai iegūt papildu finanšu līdzekļus. Tomēr, kā norādīts Beļģijas iestāžu 2017. gada 20. februāra komentāros par Komisijas 2017. gada 14. februārī iesniegtajiem papildjautājumiem, Briseles pilsēta pati nekad nav ekspluatējusi reklāmas iekārtas. Tās vienmēr ir izmantotas ar trešo personu starpniecību. Vienīgās reklāmas iekārtas, kas pieder Briseles pilsētai, ir tās, uz kurām attiecas publisko pakalpojumu līgums, kura slēgšanas tiesības 1999. gada 14. oktobrī tika piešķirtas JCD. Pēc 1999. gada līguma termiņa beigām tika izsludināts jauns konkurss, kurā uzvarēja CCB, proti, pašreizējais darbuzņēmējs. Pamatojoties uz pašreizējo līgumu, CCB maksā nomas maksu par reklāmas iekārtām un piemērojamos nodokļus. |
| --- | --- |

(60)

Nodokļu noteikumos paredzētā atbrīvojuma mērķis bija nepieļaut, ka pilsēta pati sevi apliek ar nodokli, jo tas neradītu nekādus papildu ieņēmumus un būtu palielinājis administratīvo darbu, kas jāveic finanšu departamentam, bet jebkuru nodokļu noteikumu nolūks ir dot iespēju nodokļu administrācijai iegūt papildu finanšu līdzekļus. Tomēr, kā norādīts Beļģijas iestāžu 2017. gada 20. februāra komentāros par Komisijas 2017. gada 14. februārī iesniegtajiem papildjautājumiem, Briseles pilsēta pati nekad nav ekspluatējusi reklāmas iekārtas. Tās vienmēr ir izmantotas ar trešo personu starpniecību. Vienīgās reklāmas iekārtas, kas pieder Briseles pilsētai, ir tās, uz kurām attiecas publisko pakalpojumu līgums, kura slēgšanas tiesības 1999. gada 14. oktobrī tika piešķirtas JCD. Pēc 1999. gada līguma termiņa beigām tika izsludināts jauns konkurss, kurā uzvarēja CCB, proti, pašreizējais darbuzņēmējs. Pamatojoties uz pašreizējo līgumu, CCB maksā nomas maksu par reklāmas iekārtām un piemērojamos nodokļus.

JCD

CCB

CCB

| (61) | Beļģijas iestādes norāda, ka operatori, kuri izmanto sev piederošas iekārtas, maksā tikai attiecīgos nodokļus, un reklāmas iekārtu izmantošanas nomas maksa tiek pieskaitīta šiem nodokļiem, ja iekārtas ir Briseles pilsētas īpašums. Minētā nomas maksa nekādā gadījumā neaizstāj nodokļus, ko iekasē par šādām iekārtām. Būtībā šī nomas maksa kompensē tiesības izmantot iekārtas, kuras pieder Briseles pilsētai. Ja nomas maksa netiktu maksāta, operatori varētu bez maksas izmantot Briseles pilsētai piederošās iekārtas, savukārt tai būtu jāsedz iekārtu iegādes izmaksas. Tādēļ ir loģiski, ka operatoriem jāmaksā nomas maksa. Savukārt operatoriem, kuri neizmanto Briseles pilsētas iekārtas, no savas puses jāuzņemas segt visus ieguldījumus reklāmas iekārtu ražošanā vai iegādē. |
| --- | --- |

(61)

Beļģijas iestādes norāda, ka operatori, kuri izmanto sev piederošas iekārtas, maksā tikai attiecīgos nodokļus, un reklāmas iekārtu izmantošanas nomas maksa tiek pieskaitīta šiem nodokļiem, ja iekārtas ir Briseles pilsētas īpašums. Minētā nomas maksa nekādā gadījumā neaizstāj nodokļus, ko iekasē par šādām iekārtām. Būtībā šī nomas maksa kompensē tiesības izmantot iekārtas, kuras pieder Briseles pilsētai. Ja nomas maksa netiktu maksāta, operatori varētu bez maksas izmantot Briseles pilsētai piederošās iekārtas, savukārt tai būtu jāsedz iekārtu iegādes izmaksas. Tādēļ ir loģiski, ka operatoriem jāmaksā nomas maksa. Savukārt operatoriem, kuri neizmanto Briseles pilsētas iekārtas, no savas puses jāuzņemas segt visus ieguldījumus reklāmas iekārtu ražošanā vai iegādē.

| (62) | Beļģijas iestādes paskaidro, ka ar diviem 2016. gada 4. novembra spriedumiem Briseles franču daļas Pirmās instances tiesa atzina – saskaņā ar Nodokļu noteikumu 9. pantu JCD par 2009.–2012. gadu nebija jāmaksā pašvaldības reklāmas nodoklis par reklāmas iekārtām, kas uzstādītas Briseles pilsētas teritorijā un pieder Briseles pilsētai, atbilstoši līgumam, kura slēgšanas tiesības JCD tika piešķirtas 1999. gada 14. oktobrī. Turklāt šie spriedumi lika atmaksāt summas, kas varēja būt samaksātas par 2009.–2012. fiskālo gadu. |
| --- | --- |

(62)

Beļģijas iestādes paskaidro, ka ar diviem 2016. gada 4. novembra spriedumiem Briseles franču daļas Pirmās instances tiesa atzina – saskaņā ar Nodokļu noteikumu 9. pantu JCD par 2009.–2012. gadu nebija jāmaksā pašvaldības reklāmas nodoklis par reklāmas iekārtām, kas uzstādītas Briseles pilsētas teritorijā un pieder Briseles pilsētai, atbilstoši līgumam, kura slēgšanas tiesības JCD tika piešķirtas 1999. gada 14. oktobrī. Turklāt šie spriedumi lika atmaksāt summas, kas varēja būt samaksātas par 2009.–2012. fiskālo gadu.

JCD

JCD

| (63) | Beļģijas iestādes arī apstiprina, ka Briseles pilsēta pārsūdzēja abus 2016. gada 4. novembra spriedumus, kurus attiecīgi piemēroja taksācijas gadiem no 2009. līdz 2010. gadam un no 2011. līdz 2012. gadam. Apelācijas tiesvedībā, kas joprojām turpinās, Briseles pilsēta iebilda pret to, ka tiesas sniegtā Nodokļu noteikumu 9. panta interpretācija, kas ļauj JCD piešķirt atbrīvojumu, liek apšaubīt saderību ar LESD 106. un 107. pantu. |
| --- | --- |

(63)

Beļģijas iestādes arī apstiprina, ka Briseles pilsēta pārsūdzēja abus 2016. gada 4. novembra spriedumus, kurus attiecīgi piemēroja taksācijas gadiem no 2009. līdz 2010. gadam un no 2011. līdz 2012. gadam. Apelācijas tiesvedībā, kas joprojām turpinās, Briseles pilsēta iebilda pret to, ka tiesas sniegtā Nodokļu noteikumu 9. panta interpretācija, kas ļauj JCD piešķirt atbrīvojumu, liek apšaubīt saderību ar LESD 106. un 107. pantu.

JCD

| (64) | No otras puses, Briseles pilsēta neko neminēja par nodokļiem, kas maksājami par tām reklāmas iekārtām, kuras reglamentēja 1984. gada līgums un kuras tika saglabātas pēc plānotā demontāžas datuma. |
| --- | --- |

(64)

No otras puses, Briseles pilsēta neko neminēja par nodokļiem, kas maksājami par tām reklāmas iekārtām, kuras reglamentēja 1984. gada līgums un kuras tika saglabātas pēc plānotā demontāžas datuma.

| (65) | Beļģijas iestādes apgalvo, ka nespēj norādīt nomas maksas un nodokļu summu, kas nav samaksāta par iekārtām, kuras tika saglabātas pēc 10. pielikumā paredzētā demontāžas datuma, par laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 21. augustam. |
| --- | --- |

(65)

Beļģijas iestādes apgalvo, ka nespēj norādīt nomas maksas un nodokļu summu, kas nav samaksāta par iekārtām, kuras tika saglabātas pēc 10. pielikumā paredzētā demontāžas datuma, par laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 21. augustam.

3.4.   Pasākumu novērtējums

Pasākumu novērtējums

3.4.1.   1984. gada līguma reklāmas iekārtas, uz kurām attiecas šis lēmums

1984. gada līguma reklāmas iekārtas, uz kurām attiecas šis lēmums

| (66) | Komisijas analīze attiecas tikai uz 1984. gada iekārtu saglabāšanu pēc to ekspluatācijas perioda beigām, un tā neattiecas uz pašu 1984. gada līgumu. To jo īpaši pamato apstāklis, ka saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (15) 17. pantu Komisija nevar izdot rīkojumu par piešķirtā atbalsta atgūšanu pēc desmit gadu noilguma termiņa beigām. |
| --- | --- |

(66)

Komisijas analīze attiecas tikai uz 1984. gada iekārtu saglabāšanu pēc to ekspluatācijas perioda beigām, un tā neattiecas uz pašu 1984. gada līgumu. To jo īpaši pamato apstāklis, ka saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (15) 17. pantu Komisija nevar izdot rīkojumu par piešķirtā atbalsta atgūšanu pēc desmit gadu noilguma termiņa beigām.

15

| (67) | Iekārtas, kas uzstādītas saskaņā ar 1984. gada līgumu, varēja uzstādīt līdz 1984. gada līguma derīguma termiņa beigām (proti, līdz 1999. gadam) un ekspluatēt 15 gadus (proti, iespējams, līdz 2014. gadam). Tādēļ jebkuru atbalstu, kas sniegts šīm iekārtām saskaņā ar 1984. gada līgumu, pieņemot, ka visi 107. panta 1. punkta kumulatīvie nosacījumi ir izpildīti, varēja piešķirt tikai laikā, kad JCD bija Briseles iestāžu atļauja uzstādīt attiecīgās iekārtas, tātad līdz 1999. gadam, kas ir minētā līguma termiņa beigu gads. Tādējādi jebkuram JCD piešķirtajam atbalstam bija jābūt piešķirtam vairāk nekā desmit gadus pirms Komisijas pirmā informācijas pieprasījuma Beļģijas iestādēm, kas tika iesniegts 2011. gada 15. septembrī. |
| --- | --- |

(67)

Iekārtas, kas uzstādītas saskaņā ar 1984. gada līgumu, varēja uzstādīt līdz 1984. gada līguma derīguma termiņa beigām (proti, līdz 1999. gadam) un ekspluatēt 15 gadus (proti, iespējams, līdz 2014. gadam). Tādēļ jebkuru atbalstu, kas sniegts šīm iekārtām saskaņā ar 1984. gada līgumu, pieņemot, ka visi 107. panta 1. punkta kumulatīvie nosacījumi ir izpildīti, varēja piešķirt tikai laikā, kad JCD bija Briseles iestāžu atļauja uzstādīt attiecīgās iekārtas, tātad līdz 1999. gadam, kas ir minētā līguma termiņa beigu gads. Tādējādi jebkuram JCD piešķirtajam atbalstam bija jābūt piešķirtam vairāk nekā desmit gadus pirms Komisijas pirmā informācijas pieprasījuma Beļģijas iestādēm, kas tika iesniegts 2011. gada 15. septembrī.

JCD

JCD

| (68) | Savukārt attiecībā uz 1984. gada līgumā minēto iekārtu saglabāšanu, nemaksājot nomas maksu un nodokļus, pēc datuma, kas noteikts 1999. gada līguma 10. pielikumā, iespējamā atbalsta piešķiršanai JCD šādā situācijā bija jānotiek brīdī, kad Briseles iestādes (klusējot) atļāva neievērot minētajā pielikumā paredzēto laika grafiku. Turpmākā Komisijas analīze attiecas tikai uz to, cik lielā mērā 1984. gada līguma iekārtu saglabāšana pēc 10. pielikumā noteiktā datuma nozīmē valsts atbalstu JCD, kas iegūts pēc 2001. gada 15. septembra (proti, noilguma termiņa, kas minēts Regulas (ES) 2015/1589 17. pantā). |
| --- | --- |

(68)

Savukārt attiecībā uz 1984. gada līgumā minēto iekārtu saglabāšanu, nemaksājot nomas maksu un nodokļus, pēc datuma, kas noteikts 1999. gada līguma 10. pielikumā, iespējamā atbalsta piešķiršanai JCD šādā situācijā bija jānotiek brīdī, kad Briseles iestādes (klusējot) atļāva neievērot minētajā pielikumā paredzēto laika grafiku. Turpmākā Komisijas analīze attiecas tikai uz to, cik lielā mērā 1984. gada līguma iekārtu saglabāšana pēc 10. pielikumā noteiktā datuma nozīmē valsts atbalstu JCD, kas iegūts pēc 2001. gada 15. septembra (proti, noilguma termiņa, kas minēts Regulas (ES) 2015/1589 17. pantā).

JCD

JCD

| (69) | Šis lēmums nesatur arī analīzi par to, kādā veidā JCD atbrīvojums no nodokļiem, kas maksājami Beļģijas valstij par iekārtām, uz kurām attiecas 1999. gada līgums, tiek klasificēts kā valsts atbalsts, jo tas neietilpst sākšanas lēmuma darbības jomā. |
| --- | --- |

(69)

Šis lēmums nesatur arī analīzi par to, kādā veidā JCD atbrīvojums no nodokļiem, kas maksājami Beļģijas valstij par iekārtām, uz kurām attiecas 1999. gada līgums, tiek klasificēts kā valsts atbalsts, jo tas neietilpst sākšanas lēmuma darbības jomā.

JCD

3.4.2.   Valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

Valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

| (70) | Atbilstīgi LESD 107. panta 1. punkta noteikumiem ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(70)

Atbilstīgi LESD 107. panta 1. punkta noteikumiem ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (71) | Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru pasākuma klasificēšana par atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē ir atkarīga no visu tajā paredzēto kumulatīvo nosacījumu izpildes: i) pasākumam jābūt attiecināmam uz valsti, un tas jāfinansē no valsts līdzekļiem; ii) tam jāpiešķir selektīva ekonomiska priekšrocība saņēmējam; iii) pasākumam jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus; iv) pasākumam jāspēj iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm (16). |
| --- | --- |

(71)

Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru pasākuma klasificēšana par atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē ir atkarīga no visu tajā paredzēto kumulatīvo nosacījumu izpildes: i) pasākumam jābūt attiecināmam uz valsti, un tas jāfinansē no valsts līdzekļiem; ii) tam jāpiešķir selektīva ekonomiska priekšrocība saņēmējam; iii) pasākumam jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus; iv) pasākumam jāspēj iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm (16).

16

3.4.2.1.   Attiecināmība un valsts līdzekļi

Attiecināmība un valsts līdzekļi

| (72) | Lai pasākums būtu valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tam jābūt valsts piešķirtam vai piešķirtam no valsts līdzekļiem. Valsts līdzekļi ir visi publiskā sektora līdzekļi (17), tostarp valsts iekšējo (decentralizēto, apvienoto, reģionālo un citu) struktūru līdzekļi (18). |
| --- | --- |

(72)

Lai pasākums būtu valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tam jābūt valsts piešķirtam vai piešķirtam no valsts līdzekļiem. Valsts līdzekļi ir visi publiskā sektora līdzekļi (17), tostarp valsts iekšējo (decentralizēto, apvienoto, reģionālo un citu) struktūru līdzekļi (18).

17

18

| (73) | Priekšrocības, kas tieši vai netieši piešķirtas no valsts līdzekļiem, var uzskatīt par atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Valsts līdzekļu esība var izpausties negatīvā veidā, ja valsts iestādes nesaņem kādus ieņēmumus. No pastāvīgās judikatūras izriet, ka atteikšanās no līdzekļiem, kas principā būtu jāpārskaita valsts budžetā, ir valsts līdzekļu piešķiršana. Tāpat, iejaukšanās pasākumi, kuri samazina maksājumus, kas parasti apgrūtina uzņēmuma budžetu, var būt valsts līdzekļi (19). |
| --- | --- |

(73)

Priekšrocības, kas tieši vai netieši piešķirtas no valsts līdzekļiem, var uzskatīt par atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Valsts līdzekļu esība var izpausties negatīvā veidā, ja valsts iestādes nesaņem kādus ieņēmumus. No pastāvīgās judikatūras izriet, ka atteikšanās no līdzekļiem, kas principā būtu jāpārskaita valsts budžetā, ir valsts līdzekļu piešķiršana. Tāpat, iejaukšanās pasākumi, kuri samazina maksājumus, kas parasti apgrūtina uzņēmuma budžetu, var būt valsts līdzekļi (19).

19

Attiecināmība

| (74) | Beļģijas iestādes neapstrīd, ka šis pasākums ir attiecināms uz tām (un jo īpaši attiecināms uz Briseles pilsētu). Faktiski tās pat paskaidro, ka bija piekritušas saglabāt 1984. gada līguma iekārtas arī pēc 10. pielikumā norādītā datuma, lai saglabātu līguma ar JCD līdzsvarotību, tādā mērā, kādā citas iekārtas tika priekšlaicīgi demontētas pēc Briseles pilsētas pieprasījuma, lai varētu uzstādīt cita veida vēlamās iekārtas jo īpaši estētisku iemeslu dēļ (skatīt 49. apsvērumu). |
| --- | --- |

(74)

Beļģijas iestādes neapstrīd, ka šis pasākums ir attiecināms uz tām (un jo īpaši attiecināms uz Briseles pilsētu). Faktiski tās pat paskaidro, ka bija piekritušas saglabāt 1984. gada līguma iekārtas arī pēc 10. pielikumā norādītā datuma, lai saglabātu līguma ar JCD līdzsvarotību, tādā mērā, kādā citas iekārtas tika priekšlaicīgi demontētas pēc Briseles pilsētas pieprasījuma, lai varētu uzstādīt cita veida vēlamās iekārtas jo īpaši estētisku iemeslu dēļ (skatīt 49. apsvērumu).

JCD

Valsts līdzekļi

| (75) | Beļģijas iestādes arī atzīst, ka iekārtu saglabāšana pēc 10. pielikumā paredzētajiem datumiem nozīmē to, ka Briseles pilsēta nesaņēma nomas maksu un nodokļus, kas netika iekasēti par šīm iekārtām, kuras citādi tiktu aizstātas ar iekārtām, uz kurām attiecās 1992. gada līgums, kas paredzēja maksāt nomas maksu un nodokļus. |
| --- | --- |

(75)

Beļģijas iestādes arī atzīst, ka iekārtu saglabāšana pēc 10. pielikumā paredzētajiem datumiem nozīmē to, ka Briseles pilsēta nesaņēma nomas maksu un nodokļus, kas netika iekasēti par šīm iekārtām, kuras citādi tiktu aizstātas ar iekārtām, uz kurām attiecās 1992. gada līgums, kas paredzēja maksāt nomas maksu un nodokļus.

| (76) | Tādējādi netiek apstrīdēts – tas, ka JCD saglabāja 1984. gada līguma iekārtas arī pēc 10. pielikumā paredzētajiem datumiem, ir attiecināms uz Beļģijas valsti, un tas nozīmē, ka JCD izmantoja valsts līdzekļus. Tomēr šo valsts līdzekļu (proti, nomas maksas un nodokļa summas, no kurām Briseles pilsēta atteicās) kvantitatīvā novērtēšana ir atkarīga no atšķirīgiem Komisijas un Beļģijas valsts vērtējumiem (skatīt 3.4.5. punktu). |
| --- | --- |

(76)

Tādējādi netiek apstrīdēts – tas, ka JCD saglabāja 1984. gada līguma iekārtas arī pēc 10. pielikumā paredzētajiem datumiem, ir attiecināms uz Beļģijas valsti, un tas nozīmē, ka JCD izmantoja valsts līdzekļus. Tomēr šo valsts līdzekļu (proti, nomas maksas un nodokļa summas, no kurām Briseles pilsēta atteicās) kvantitatīvā novērtēšana ir atkarīga no atšķirīgiem Komisijas un Beļģijas valsts vērtējumiem (skatīt 3.4.5. punktu).

JCD

JCD

| (77) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka šis pasākums ir valsts līdzekļu piešķiršana LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(77)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka šis pasākums ir valsts līdzekļu piešķiršana LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (78) | Kā minēts 34. apsvērumā, CCB savās rakstveida piezīmēs norāda, ka reklāmas ieņēmumus, kas iegūti, komerciāli izmantojot reklāmas iekārtas, kuras saglabātas pēc datuma, kad tās bija plānots demontēt saskaņā ar 10. pielikumu, arī var atzīt par valsts līdzekļiem, jo valsts pati varēja šīs iekārtas ekspluatēt. |
| --- | --- |

(78)

Kā minēts 34. apsvērumā, CCB savās rakstveida piezīmēs norāda, ka reklāmas ieņēmumus, kas iegūti, komerciāli izmantojot reklāmas iekārtas, kuras saglabātas pēc datuma, kad tās bija plānots demontēt saskaņā ar 10. pielikumu, arī var atzīt par valsts līdzekļiem, jo valsts pati varēja šīs iekārtas ekspluatēt.

CCB

| (79) | Pirmkārt, Komisija uzskata, ka JCD saņemtie reklāmas ieņēmumi acīmredzami nav valsts līdzekļi, jo šie reklāmas ieņēmumi rodas no privātiem līgumiem starp JCD un klientiem, un valsts tajos vispār neiejaucas. |
| --- | --- |

(79)

Pirmkārt, Komisija uzskata, ka JCD saņemtie reklāmas ieņēmumi acīmredzami nav valsts līdzekļi, jo šie reklāmas ieņēmumi rodas no privātiem līgumiem starp JCD un klientiem, un valsts tajos vispār neiejaucas.

JCD

JCD

| (80) | Turklāt nav iespējams uzskatīt, ka Briseles pilsēta atsakās no valsts līdzekļiem, tikai tāpēc vien, ka tā pati neveic nekādu saimniecisko darbību. Šāda valsts līdzekļu izpratne būtu pārāk plaša un liegtu valstij atļaut jebkuras darbības savā teritorijā, iepriekš nepārbaudot, vai valsts pati nevar veikt attiecīgo darbību. |
| --- | --- |

(80)

Turklāt nav iespējams uzskatīt, ka Briseles pilsēta atsakās no valsts līdzekļiem, tikai tāpēc vien, ka tā pati neveic nekādu saimniecisko darbību. Šāda valsts līdzekļu izpratne būtu pārāk plaša un liegtu valstij atļaut jebkuras darbības savā teritorijā, iepriekš nepārbaudot, vai valsts pati nevar veikt attiecīgo darbību.

| (81) | Turklāt, pat ja teorētiski valsts iestādei būtu iespējams iesaistīties noteiktā saimnieciskā darbībā, tā acīmredzami nebūtu šīs iestādes pamatfunkcija un tai a priori nebūtu tehnoloģiskās kompetences, iemaņu un tehnisko līdzekļu šādai darbībai. Piemēram, šajā gadījumā var konstatēt, ka reklāmas līgumi parasti ir valsts līmeņa līgumi. Briseles pilsētai nebūtu iespēju vest sarunas par šādiem līgumiem, jo tā var lemt tikai par tiem reklāmas paneļiem, kuri atrodas Briseles pilsētas teritorijā. Tāpēc tās potenciālā spēja gūt ieņēmumus no šiem reklāmas paneļiem nebūtu salīdzināma ar JC Decaux spēju. |
| --- | --- |

(81)

Turklāt, pat ja teorētiski valsts iestādei būtu iespējams iesaistīties noteiktā saimnieciskā darbībā, tā acīmredzami nebūtu šīs iestādes pamatfunkcija un tai a priori nebūtu tehnoloģiskās kompetences, iemaņu un tehnisko līdzekļu šādai darbībai. Piemēram, šajā gadījumā var konstatēt, ka reklāmas līgumi parasti ir valsts līmeņa līgumi. Briseles pilsētai nebūtu iespēju vest sarunas par šādiem līgumiem, jo tā var lemt tikai par tiem reklāmas paneļiem, kuri atrodas Briseles pilsētas teritorijā. Tāpēc tās potenciālā spēja gūt ieņēmumus no šiem reklāmas paneļiem nebūtu salīdzināma ar JC Decaux spēju.

JC Decaux

3.4.2.2.   Ekonomiskās priekšrocības piešķiršana

Ekonomiskās priekšrocības piešķiršana

| (82) | Priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (20). Svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (21). |
| --- | --- |

(82)

Priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (20). Svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (21).

20

21

| (83) | Pēc Tiesas domām, priekšrocība pastāv, ja uzņēmuma finansiālais stāvoklis tiek uzlabots ar valsts iejaukšanās palīdzību, un tādējādi priekšrocību nodrošina ne tikai pozitīva darbība, bet arī visi tie valsts iejaukšanās pasākumi, kuri dažādos veidos atvieglo slogu, kas parasti apgrūtina uzņēmuma budžetu (22). |
| --- | --- |

(83)

Pēc Tiesas domām, priekšrocība pastāv, ja uzņēmuma finansiālais stāvoklis tiek uzlabots ar valsts iejaukšanās palīdzību, un tādējādi priekšrocību nodrošina ne tikai pozitīva darbība, bet arī visi tie valsts iejaukšanās pasākumi, kuri dažādos veidos atvieglo slogu, kas parasti apgrūtina uzņēmuma budžetu (22).

22

| (84) | Šajā gadījumā no 1999. gada un tā kā beidzās termiņš atļaujām, kuru pamatā bija 1984. gada līgums, JCD turpināja izmantot reklāmas iekārtas Briseles pilsētas teritorijā, nemaksājot nomas maksu un nodokļus par šo iekārtu ekspluatāciju, kaut arī saskaņā ar 1999. gada līgumu šīs iekārtas vajadzēja demontēt un (arī saskaņā ar 1999. gada līgumu) jaunu reklāmas iekārtu, kas tās aizstātu, ekspluatācija paredzēja nomas maksas un nodokļu maksāšanu. |
| --- | --- |

(84)

Šajā gadījumā no 1999. gada un tā kā beidzās termiņš atļaujām, kuru pamatā bija 1984. gada līgums, JCD turpināja izmantot reklāmas iekārtas Briseles pilsētas teritorijā, nemaksājot nomas maksu un nodokļus par šo iekārtu ekspluatāciju, kaut arī saskaņā ar 1999. gada līgumu šīs iekārtas vajadzēja demontēt un (arī saskaņā ar 1999. gada līgumu) jaunu reklāmas iekārtu, kas tās aizstātu, ekspluatācija paredzēja nomas maksas un nodokļu maksāšanu.

JCD

| (85) | Beļģijas iestādes atzīst, ka kopumā JCD guva ekonomisku priekšrocību, bet tikai tādēļ, ka nebija nodrošināts līdzsvars starp priekšlaicīgi (pirms plānotā demontāžas datuma) aizvākto iekārtu skaitu un to iekārtu skaitu, kas tika saglabātas pēc 10. pielikumā paredzētā demontāžas datuma. Pat pieņemot, ka Komisija piekrīt šādam viedoklim (guod non), priekšrocības esība jebkurā gadījumā ir pierādāma. |
| --- | --- |

(85)

Beļģijas iestādes atzīst, ka kopumā JCD guva ekonomisku priekšrocību, bet tikai tādēļ, ka nebija nodrošināts līdzsvars starp priekšlaicīgi (pirms plānotā demontāžas datuma) aizvākto iekārtu skaitu un to iekārtu skaitu, kas tika saglabātas pēc 10. pielikumā paredzētā demontāžas datuma. Pat pieņemot, ka Komisija piekrīt šādam viedoklim (guod non), priekšrocības esība jebkurā gadījumā ir pierādāma.

JCD

guod non

| (86) | Komisija vispirms norāda, ka Beļģijas iestādes principā atzīst priekšrocības esību un apstrīd tikai tās lielumu. |
| --- | --- |

(86)

Komisija vispirms norāda, ka Beļģijas iestādes principā atzīst priekšrocības esību un apstrīd tikai tās lielumu.

| (87) | Turklāt Beļģijas iestādes uzskata šo pasākumu par kompensāciju, kas piešķirta JCD par zaudējumiem, kuri saistīti ar vairāku iekārtu priekšlaicīgu demontāžu. Šajā jautājumā Komisija atsaucas uz lietu Orange/Komisija (23), kurā Tiesa apstiprināja Vispārējās tiesas (24) un ģenerāladvokāta (25)nostāju, saskaņā ar kuru pat uzņēmuma sloga atvieglošana, atceļot papildu apgrūtinājumus, kas izriet no atkāpēm, kuras nesaņem konkurējošie uzņēmumi, ir valsts atbalsts (26). Vienīgā kompensācija, kas saistīta ar valsts līdzekļu pārvietošanu, pārsniedzot valsts atbalsta klasifikāciju, ir kompensācija par sabiedriskajiem pakalpojumiem, kas piešķirta saskaņā ar judikatūru lietā Altmark (27). |
| --- | --- |

(87)

Turklāt Beļģijas iestādes uzskata šo pasākumu par kompensāciju, kas piešķirta JCD par zaudējumiem, kuri saistīti ar vairāku iekārtu priekšlaicīgu demontāžu. Šajā jautājumā Komisija atsaucas uz lietu Orange/Komisija (23), kurā Tiesa apstiprināja Vispārējās tiesas (24) un ģenerāladvokāta (25)nostāju, saskaņā ar kuru pat uzņēmuma sloga atvieglošana, atceļot papildu apgrūtinājumus, kas izriet no atkāpēm, kuras nesaņem konkurējošie uzņēmumi, ir valsts atbalsts (26). Vienīgā kompensācija, kas saistīta ar valsts līdzekļu pārvietošanu, pārsniedzot valsts atbalsta klasifikāciju, ir kompensācija par sabiedriskajiem pakalpojumiem, kas piešķirta saskaņā ar judikatūru lietā Altmark (27).

JCD

Orange

23

24

25

26

Altmark

27

| (88) | Tādējādi 1984. gada līgums un 1999. gada līgums ir tikai komerciāli līgumi, un to noteikumi neuzdod JCD sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. Tādēļ Altmark judikatūra par kompensācijām, kas piešķirtas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, nav piemērojama. |
| --- | --- |

(88)

Tādējādi 1984. gada līgums un 1999. gada līgums ir tikai komerciāli līgumi, un to noteikumi neuzdod JCD sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. Tādēļ Altmark judikatūra par kompensācijām, kas piešķirtas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, nav piemērojama.

JCD

Altmark

| (89) | Līdz ar to šķiet, ka kompensācija, uz kuru atsaucas Beļģijas iestādes, pieņemot, ka tā patiešām bija paredzēta, lai kompensētu zaudējumus, kas saistīti ar iespējamo pienākumu priekšlaicīgi demontēt noteiktas iekārtas, noteikti radīja priekšrocību JCD. Šis secinājums konkrētajā gadījumā ir vēl pārliecinošāks, jo ir grūti uzskatīt, ka JCD radās strukturāli zaudējumi, ja šis uzņēmums brīvprātīgi piekrita demontēt minētās iekārtas un turklāt apliecināja Beļģijas iestādēm, ka attiecīgā kompensācija ir pārsniegusi to, kas bija vajadzīgs iespējamā zaudējuma dēļ. |
| --- | --- |

(89)

Līdz ar to šķiet, ka kompensācija, uz kuru atsaucas Beļģijas iestādes, pieņemot, ka tā patiešām bija paredzēta, lai kompensētu zaudējumus, kas saistīti ar iespējamo pienākumu priekšlaicīgi demontēt noteiktas iekārtas, noteikti radīja priekšrocību JCD. Šis secinājums konkrētajā gadījumā ir vēl pārliecinošāks, jo ir grūti uzskatīt, ka JCD radās strukturāli zaudējumi, ja šis uzņēmums brīvprātīgi piekrita demontēt minētās iekārtas un turklāt apliecināja Beļģijas iestādēm, ka attiecīgā kompensācija ir pārsniegusi to, kas bija vajadzīgs iespējamā zaudējuma dēļ.

JCD

JCD

| (90) | Šis apgalvojums atbilst arī 69. punktam Komisijas Paziņojumā par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (28) (turpmāk – “paziņojums par valsts atbalsta jēdzienu”), kurā ir uzsvērts: “Izmaksas, ko rada valsts noteikti regulatīvie pienākumi (29), principā var tikt uzskatītas par saimnieciskajai darbībai raksturīgām izmaksām, līdz ar to jebkāda šo izmaksu kompensācija uzņēmumam rada priekšrocību (30). Tas nozīmē, ka apstāklis, ka attiecīgais labums nepārsniedz kompensāciju par izmaksām, kuras izriet no regulatīvā pienākuma noteikšanas, principā neizslēdz priekšrocības pastāvēšanu. Tas pats attiecas uz tādu izmaksu samazināšanu, kuras uzņēmumam nebūtu radušās, ja nebūtu bijis valsts pasākuma radītā stimula, jo bez šā stimula uzņēmums savu darbību būtu strukturējis citādi (31). Priekšrocības pastāvēšanu neizslēdz arī tas, ka ar pasākumu tiek kompensēti cita veida izdevumi, kuri nav saistīti ar attiecīgo pasākumu (32).” |
| --- | --- |

(90)

Šis apgalvojums atbilst arī 69. punktam Komisijas Paziņojumā par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (28) (turpmāk – “paziņojums par valsts atbalsta jēdzienu”), kurā ir uzsvērts: “Izmaksas, ko rada valsts noteikti regulatīvie pienākumi (29), principā var tikt uzskatītas par saimnieciskajai darbībai raksturīgām izmaksām, līdz ar to jebkāda šo izmaksu kompensācija uzņēmumam rada priekšrocību (30). Tas nozīmē, ka apstāklis, ka attiecīgais labums nepārsniedz kompensāciju par izmaksām, kuras izriet no regulatīvā pienākuma noteikšanas, principā neizslēdz priekšrocības pastāvēšanu. Tas pats attiecas uz tādu izmaksu samazināšanu, kuras uzņēmumam nebūtu radušās, ja nebūtu bijis valsts pasākuma radītā stimula, jo bez šā stimula uzņēmums savu darbību būtu strukturējis citādi (31). Priekšrocības pastāvēšanu neizslēdz arī tas, ka ar pasākumu tiek kompensēti cita veida izdevumi, kuri nav saistīti ar attiecīgo pasākumu (32).”

28

29

30

31

32

| (91) | Šajā gadījumā arī nav īsti iespējams pielīdzināt 1984. gada līguma iekārtu priekšlaicīgu nomaiņu normatīvam pienākumam, jo JCD brīvprātīgi piekrita demontēt šīs iekārtas, bet no paziņojuma par valsts atbalsta jēdzienu 69. punkta izriet, ka gadījumā, ja iekārtu atsaukšanu būtu izraisījis normatīvs pienākums, kompensācija par to priekšlaicīgu nomaiņu būtu nozīmējusi priekšrocību. |
| --- | --- |

(91)

Šajā gadījumā arī nav īsti iespējams pielīdzināt 1984. gada līguma iekārtu priekšlaicīgu nomaiņu normatīvam pienākumam, jo JCD brīvprātīgi piekrita demontēt šīs iekārtas, bet no paziņojuma par valsts atbalsta jēdzienu 69. punkta izriet, ka gadījumā, ja iekārtu atsaukšanu būtu izraisījis normatīvs pienākums, kompensācija par to priekšlaicīgu nomaiņu būtu nozīmējusi priekšrocību.

JCD

| (92) | Jāatzīmē arī, ka paziņojuma par valsts atbalsta jēdzienu 71. punkts norāda: “Uzskatāms, ka priekšrocība nepastāv, ja tiek atlīdzināti nelikumīgi iekasēti nodokļi (33), valsts iestādēm ir noteiktas saistības atlīdzināt konkrētiem uzņēmumiem radītos zaudējumus (34) vai tiek izmaksāta kompensācija par ekspropriāciju (35)”. |
| --- | --- |

(92)

Jāatzīmē arī, ka paziņojuma par valsts atbalsta jēdzienu 71. punkts norāda: “Uzskatāms, ka priekšrocība nepastāv, ja tiek atlīdzināti nelikumīgi iekasēti nodokļi (33), valsts iestādēm ir noteiktas saistības atlīdzināt konkrētiem uzņēmumiem radītos zaudējumus (34) vai tiek izmaksāta kompensācija par ekspropriāciju (35)”.

33

34

35

| (93) | Tomēr šajā gadījumā nav piemērojama neviena no abām minētajām situācijām. Nekas neliecina, ka Beļģijas iestādes būtu nodarījušas JCD zaudējumus, kurus tām bija pienākums atlīdzināt. JCD brīvprātīgi piekrita demontēt noteiktas iekārtas, uz kurām attiecās 1984. gada līgums, un ir pamats uzskatīt, ka JCD tam piekrita, jo kopumā ieguva priekšrocību. |
| --- | --- |

(93)

Tomēr šajā gadījumā nav piemērojama neviena no abām minētajām situācijām. Nekas neliecina, ka Beļģijas iestādes būtu nodarījušas JCD zaudējumus, kurus tām bija pienākums atlīdzināt. JCD brīvprātīgi piekrita demontēt noteiktas iekārtas, uz kurām attiecās 1984. gada līgums, un ir pamats uzskatīt, ka JCD tam piekrita, jo kopumā ieguva priekšrocību.

JCD

JCD

JCD

| (94) | Visbeidzot, Komisija apšauba iespēju atzīt šo kompensāciju par parastu tirgus dalībnieka rīcību, un tas varētu izslēgt priekšrocības esību. Tomēr nevar uzskatīt, ka Briseles pilsēta šajā gadījumā rīkojās kā tirgus dalībnieks. Būtībā ir konstatēts, ka iespējamā kompensācijas piešķiršana nekādi netika noformēta un netika uzraudzīta (turklāt tas izskaidro, kādēļ, kā apgalvo pašas Beļģijas iestādes, pastāvēja starpība starp demontēto un priekšlaicīgi nomainīto iekārtu skaitu). Nav neviena Komisijai iesniegta pierādījuma, kas liecinātu par jebkāda veida sarunām starp Briseles pilsētu un JCD par šo jautājumu. Nekas neliecina par to, ka Briseles pilsēta būtu analizējusi JCD faktiskos zaudējumus saistībā ar vairāku iekārtu, uz kurām attiecās 1984. gada līgums, priekšlaicīgo nomaiņu, salīdzinot tos ar labumu, kas tika gūts, saglabājot citas iekārtas, kuras turklāt bija pilnībā amortizētas (šo reklāmas paneļu izmaksas patiesi bija pilnībā atlīdzinātas – tostarp JCD rezerve, jo šie paneļi tika izmantoti visu 1984. gada līgumā paredzēto likumīgo termiņu) saskaņā ar to pašu līgumu. Pilnīga analīzes, līguma un uzraudzības neesība norāda, ka Briseles pilsētas rīcība neatbilda privātā uzņēmēja principam tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(94)

Visbeidzot, Komisija apšauba iespēju atzīt šo kompensāciju par parastu tirgus dalībnieka rīcību, un tas varētu izslēgt priekšrocības esību. Tomēr nevar uzskatīt, ka Briseles pilsēta šajā gadījumā rīkojās kā tirgus dalībnieks. Būtībā ir konstatēts, ka iespējamā kompensācijas piešķiršana nekādi netika noformēta un netika uzraudzīta (turklāt tas izskaidro, kādēļ, kā apgalvo pašas Beļģijas iestādes, pastāvēja starpība starp demontēto un priekšlaicīgi nomainīto iekārtu skaitu). Nav neviena Komisijai iesniegta pierādījuma, kas liecinātu par jebkāda veida sarunām starp Briseles pilsētu un JCD par šo jautājumu. Nekas neliecina par to, ka Briseles pilsēta būtu analizējusi JCD faktiskos zaudējumus saistībā ar vairāku iekārtu, uz kurām attiecās 1984. gada līgums, priekšlaicīgo nomaiņu, salīdzinot tos ar labumu, kas tika gūts, saglabājot citas iekārtas, kuras turklāt bija pilnībā amortizētas (šo reklāmas paneļu izmaksas patiesi bija pilnībā atlīdzinātas – tostarp JCD rezerve, jo šie paneļi tika izmantoti visu 1984. gada līgumā paredzēto likumīgo termiņu) saskaņā ar to pašu līgumu. Pilnīga analīzes, līguma un uzraudzības neesība norāda, ka Briseles pilsētas rīcība neatbilda privātā uzņēmēja principam tirgus ekonomikas apstākļos.

JCD

JCD

JCD

| (95) | Komisijas argumentu par priekšrocības esību turklāt apstiprina Briseles Apelācijas tiesas 2016. gada 29. aprīļa spriedums (36). Šajā spriedumā Apelācijas tiesa noraidīja JCD apelāciju un atstāja spēkā spriedumu, kuru Briseles Pirmās instances tiesa pieņēma 2010. gada 13. decembrī. Konkrēti, Tiesa apstiprina, ka JCD neievēroja demontāžas datumus, kas bija noteikti 1999. gada līguma 10. pielikumā, un ka tādējādi šis uzņēmums bez īpašumtiesībām vai jebkādām citām tiesībām izmantoja daudzas reklāmas iekārtas, kas atradās Briseles pilsētas publiskajā telpā. Tādējādi JCD veica objektīvi prettiesiskas darbības, kas ir pretrunā ar godīgu tirgus praksi, jo šis uzņēmums izmantoja reklāmas iekārtas, kurām nebija jābūt vai vairs nebija jābūt tā rīcībā, un tas radīja JCD nelikumīgu konkurences priekšrocību, kas varēja novirzīt reklāmdevējus no konkurenta CCB. Šajā jomā Tiesa izdod rīkojumu izbeigt šādu prettiesisku rīcību un atzīst, ka nelikumīgās rīcības pārtraukšanai ir nepieciešams demontēt reklāmas iekārtas, kas tiek ekspluatētas bez īpašumtiesībām vai citām tiesībām. |
| --- | --- |

(95)

Komisijas argumentu par priekšrocības esību turklāt apstiprina Briseles Apelācijas tiesas 2016. gada 29. aprīļa spriedums (36). Šajā spriedumā Apelācijas tiesa noraidīja JCD apelāciju un atstāja spēkā spriedumu, kuru Briseles Pirmās instances tiesa pieņēma 2010. gada 13. decembrī. Konkrēti, Tiesa apstiprina, ka JCD neievēroja demontāžas datumus, kas bija noteikti 1999. gada līguma 10. pielikumā, un ka tādējādi šis uzņēmums bez īpašumtiesībām vai jebkādām citām tiesībām izmantoja daudzas reklāmas iekārtas, kas atradās Briseles pilsētas publiskajā telpā. Tādējādi JCD veica objektīvi prettiesiskas darbības, kas ir pretrunā ar godīgu tirgus praksi, jo šis uzņēmums izmantoja reklāmas iekārtas, kurām nebija jābūt vai vairs nebija jābūt tā rīcībā, un tas radīja JCD nelikumīgu konkurences priekšrocību, kas varēja novirzīt reklāmdevējus no konkurenta CCB. Šajā jomā Tiesa izdod rīkojumu izbeigt šādu prettiesisku rīcību un atzīst, ka nelikumīgās rīcības pārtraukšanai ir nepieciešams demontēt reklāmas iekārtas, kas tiek ekspluatētas bez īpašumtiesībām vai citām tiesībām.

36

JCD

JCD

JCD

JCD

CCB

| (96) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka laikā no 1999. līdz 2011. gadam JCD veiktā vairāku reklāmas iekārtu, uz kurām attiecās 1984. gada līgums, saglabāšana un ekspluatēšana Briseles pilsētas teritorijā pēc demontāžas datuma, kas bija paredzēts 1999. gada līguma 10. pielikumā, nemaksājot nomas maksu un nodokļus, samazināja izdevumus, kas parasti būtu radušies JCD darbības gaitā, un radīja šim uzņēmumam ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(96)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka laikā no 1999. līdz 2011. gadam JCD veiktā vairāku reklāmas iekārtu, uz kurām attiecās 1984. gada līgums, saglabāšana un ekspluatēšana Briseles pilsētas teritorijā pēc demontāžas datuma, kas bija paredzēts 1999. gada līguma 10. pielikumā, nemaksājot nomas maksu un nodokļus, samazināja izdevumus, kas parasti būtu radušies JCD darbības gaitā, un radīja šim uzņēmumam ekonomisku priekšrocību.

JCD

JCD

3.4.2.3.   Selektīvs raksturs

Selektīvs raksturs

| (97) | Lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu, tam jābūt selektīvam, tas ir, tam jārada priekšrocības noteiktiem uzņēmumiem vai ražojumiem LESD 107. panta 1. punkta nozīmē (37). Tādēļ atbalsta jēdziens attiecas vienīgi uz tiem pasākumiem, kas rada labvēlīgus apstākļus uzņēmumiem selektīvā veidā. |
| --- | --- |

(97)

Lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu, tam jābūt selektīvam, tas ir, tam jārada priekšrocības noteiktiem uzņēmumiem vai ražojumiem LESD 107. panta 1. punkta nozīmē (37). Tādēļ atbalsta jēdziens attiecas vienīgi uz tiem pasākumiem, kas rada labvēlīgus apstākļus uzņēmumiem selektīvā veidā.

37

| (98) | Vispirms var atzīmēt, ka Beļģijas iestādes neapstrīd šā pasākuma selektivitāti (1984. gada iekārtu saglabāšanu, nemaksājot nomas maksu un nodokļus, pēc to ekspluatācijas perioda beigām, kā paredzēts 10. pielikumā). |
| --- | --- |

(98)

Vispirms var atzīmēt, ka Beļģijas iestādes neapstrīd šā pasākuma selektivitāti (1984. gada iekārtu saglabāšanu, nemaksājot nomas maksu un nodokļus, pēc to ekspluatācijas perioda beigām, kā paredzēts 10. pielikumā).

| (99) | Faktiski Beļģijas iestādes paskaidroja, ka šis pasākums bija kompensācija, kas piešķirta JCD, lai atlīdzinātu par noteiktu iekārtu priekšlaicīgu demontāžu, un šis pasākums būtībā bija individuāls pasākums, tādēļ, identificējot ekonomiskās priekšrocības (skatīt 3.4.2.2. punktu), parasti tiek pieņemts, ka tas ir selektīvs. Tā kā nav nekādas norādes par pretējo, minētais pieņēmums ir piemērojams arī šajā gadījumā, un tas ir pietiekams, lai pasākumu atzītu par selektīvu. |
| --- | --- |

(99)

Faktiski Beļģijas iestādes paskaidroja, ka šis pasākums bija kompensācija, kas piešķirta JCD, lai atlīdzinātu par noteiktu iekārtu priekšlaicīgu demontāžu, un šis pasākums būtībā bija individuāls pasākums, tādēļ, identificējot ekonomiskās priekšrocības (skatīt 3.4.2.2. punktu), parasti tiek pieņemts, ka tas ir selektīvs. Tā kā nav nekādas norādes par pretējo, minētais pieņēmums ir piemērojams arī šajā gadījumā, un tas ir pietiekams, lai pasākumu atzītu par selektīvu.

JCD

| (100) | Var arī norādīt, ka šo pasākumu nevar uzskatīt par neselektīvu tikai tādēļ vien, ka JCD atradās unikālā tiesiskā un faktiskā situācijā, jo bija vienīgais uzņēmums, kas varēja gūt labumu no pasākuma tādēļ, ka tam vienīgajam bija iekārtas, uz kurām attiecās 1994. gada līgums. |
| --- | --- |

(100)

Var arī norādīt, ka šo pasākumu nevar uzskatīt par neselektīvu tikai tādēļ vien, ka JCD atradās unikālā tiesiskā un faktiskā situācijā, jo bija vienīgais uzņēmums, kas varēja gūt labumu no pasākuma tādēļ, ka tam vienīgajam bija iekārtas, uz kurām attiecās 1994. gada līgums.

JCD

| (101) | Iepriekš minētajā spriedumā lietā Orange Tiesa atbalstīja Vispārējās tiesas nostāju (38), saskaņā ar kuru “(..) kritērija par atbalsta saņēmēja salīdzināšanu ar citiem operatoriem, kas atrodas salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā attiecībā uz pasākuma izvirzīto mērķi, izcelsme un pamatojums ir rodams potenciāli vispārējas piemērojamības pasākumu selektīvā rakstura novērtējuma ietvaros. Šāds kritērijs nav relevants, ja runa ir par tāda ad hoc pasākuma selektivitātes novērtējumu, kurš attiecas tikai uz vienu uzņēmumu (..)”. |
| --- | --- |

(101)

Iepriekš minētajā spriedumā lietā Orange Tiesa atbalstīja Vispārējās tiesas nostāju (38), saskaņā ar kuru “(..) kritērija par atbalsta saņēmēja salīdzināšanu ar citiem operatoriem, kas atrodas salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā attiecībā uz pasākuma izvirzīto mērķi, izcelsme un pamatojums ir rodams potenciāli vispārējas piemērojamības pasākumu selektīvā rakstura novērtējuma ietvaros. Šāds kritērijs nav relevants, ja runa ir par tāda ad hoc pasākuma selektivitātes novērtējumu, kurš attiecas tikai uz vienu uzņēmumu (..)”.

Orange

38

ad hoc

| (102) | Šajā gadījumā ir skaidrs, ka iekārtu saglabāšana ir ad hoc pasākums bez vispārīga izmantojuma, tādēļ tas nepārprotami ir selektīvs. |
| --- | --- |

(102)

Šajā gadījumā ir skaidrs, ka iekārtu saglabāšana ir ad hoc pasākums bez vispārīga izmantojuma, tādēļ tas nepārprotami ir selektīvs.

ad hoc

3.4.2.4.   Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (103) | Publiskais atbalsts uzņēmumiem ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē tikai tad, kad tas “rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus”, un arī tikai tādā mērā, kādā tas “ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(103)

Publiskais atbalsts uzņēmumiem ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē tikai tad, kad tas “rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus”, un arī tikai tādā mērā, kādā tas “ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

Konkurences izkropļošana

| (104) | Valsts piešķirts atbalsta pasākums ir uzskatāms par tādu, kas traucē vai var traucēt konkurenci, ja tas var nostiprināt saņēmēja konkurences pozīcijas, salīdzinot ar konkurējošiem uzņēmumiem (39). |
| --- | --- |

(104)

Valsts piešķirts atbalsta pasākums ir uzskatāms par tādu, kas traucē vai var traucēt konkurenci, ja tas var nostiprināt saņēmēja konkurences pozīcijas, salīdzinot ar konkurējošiem uzņēmumiem (39).

39

| (105) | Pietiek ar to, ka atbalsta pasākuma spēkā stāšanās brīdī attiecīgajā tirgū ir faktiska konkurence, lai valsts iejaukšanās vai valsts līdzekļi ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļotu vai draudētu izkropļot konkurenci (40). Tāpēc pieņem, ka konkurences kropļošana notiek, tiklīdz valsts piešķir finansiālas priekšrocības uzņēmumam liberalizētā nozarē, kurā ir vai varētu būt konkurence. |
| --- | --- |

(105)

Pietiek ar to, ka atbalsta pasākuma spēkā stāšanās brīdī attiecīgajā tirgū ir faktiska konkurence, lai valsts iejaukšanās vai valsts līdzekļi ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļotu vai draudētu izkropļot konkurenci (40). Tāpēc pieņem, ka konkurences kropļošana notiek, tiklīdz valsts piešķir finansiālas priekšrocības uzņēmumam liberalizētā nozarē, kurā ir vai varētu būt konkurence.

40

| (106) | Ņemot vērā to, ka JCD darbojas tirgū, kurā konkurē dažādi nozares uzņēmumi (maza formāta vides reklāmas tirgū), ja kādam no esošajiem dalībniekiem piešķir vai tas iegūst atbalstu, tas var potenciāli izkropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(106)

Ņemot vērā to, ka JCD darbojas tirgū, kurā konkurē dažādi nozares uzņēmumi (maza formāta vides reklāmas tirgū), ja kādam no esošajiem dalībniekiem piešķir vai tas iegūst atbalstu, tas var potenciāli izkropļot konkurenci.

JCD

Ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (107) | Saskaņā ar Savienības tiesu judikatūru jebkurš atbalsts, kas piešķirts uzņēmumam, kurš darbojas iekšējā tirgū, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (41). |
| --- | --- |

(107)

Saskaņā ar Savienības tiesu judikatūru jebkurš atbalsts, kas piešķirts uzņēmumam, kurš darbojas iekšējā tirgū, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (41).

41

| (108) | Pastāvīgā judikatūra paredz, ka Komisijai nav pienākuma veikt faktiskās situācijas ekonomisko analīzi attiecīgajos tirgos, analizēt atbalsta saņēmēju uzņēmumu tirgus daļas lielumu, konkurējošo uzņēmumu pozīcijas vai tirdzniecību starp dalībvalstīm (42). Ja valsts atbalsts ir piešķirts nelikumīgi, Komisijai nav pienākuma pierādīt šā atbalsta faktisko ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. |
| --- | --- |

(108)

Pastāvīgā judikatūra paredz, ka Komisijai nav pienākuma veikt faktiskās situācijas ekonomisko analīzi attiecīgajos tirgos, analizēt atbalsta saņēmēju uzņēmumu tirgus daļas lielumu, konkurējošo uzņēmumu pozīcijas vai tirdzniecību starp dalībvalstīm (42). Ja valsts atbalsts ir piešķirts nelikumīgi, Komisijai nav pienākuma pierādīt šā atbalsta faktisko ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību.

42

| (109) | Attiecīgais pasākums (reklāmas iekārtu saglabāšana, nemaksājot nomas maksu un nodokļus, pēc 10. pielikumā paredzētajiem datumiem) par labu JCD stiprina tā pozīcijas reklāmas iekārtu tirgū Galvaspilsētas Briseles reģionā un apgrūtina iekļūšanu šajā tirgū uzņēmumiem, kas izveidoti citās dalībvalstīs (43). Turklāt Komisija šajā gadījumā konstatē, ka gan JCD, gan CCB darbojas arī citās Eiropas Savienības dalībvalstīs (44). Svarīgi ir arī uzsvērt, ka reklāmdevēji bieži vien ir starptautiskas grupas, kas darbojas daudzās valstīs, un dažos gadījumos pašām reklāmas kampaņām ir starptautisks mērogs. |
| --- | --- |

(109)

Attiecīgais pasākums (reklāmas iekārtu saglabāšana, nemaksājot nomas maksu un nodokļus, pēc 10. pielikumā paredzētajiem datumiem) par labu JCD stiprina tā pozīcijas reklāmas iekārtu tirgū Galvaspilsētas Briseles reģionā un apgrūtina iekļūšanu šajā tirgū uzņēmumiem, kas izveidoti citās dalībvalstīs (43). Turklāt Komisija šajā gadījumā konstatē, ka gan JCD, gan CCB darbojas arī citās Eiropas Savienības dalībvalstīs (44). Svarīgi ir arī uzsvērt, ka reklāmdevēji bieži vien ir starptautiskas grupas, kas darbojas daudzās valstīs, un dažos gadījumos pašām reklāmas kampaņām ir starptautisks mērogs.

JCD

43

JCD

CCB

44

| (110) | Tādēļ šis pasākums var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(110)

Tādēļ šis pasākums var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (111) | Tomēr jāatzīmē, ka Beļģijas iestādes, atzīstot, ka JCD ieguva priekšrocību, uzskata, ka ir iespējams atsaukties uz 2006. gada de minimis regulu. |
| --- | --- |

(111)

Tomēr jāatzīmē, ka Beļģijas iestādes, atzīstot, ka JCD ieguva priekšrocību, uzskata, ka ir iespējams atsaukties uz 2006. gada de minimis regulu.

JCD

de minimis

| (112) | Iestāžu argumentācijas pamatā ir aprēķins par šīs priekšrocības summu, ņemot vērā kompensēšanas loģiku attiecībā uz iekārtām, kas demontētas novēloti, un iekārtām, kas demontētas priekšlaicīgi. |
| --- | --- |

(112)

Iestāžu argumentācijas pamatā ir aprēķins par šīs priekšrocības summu, ņemot vērā kompensēšanas loģiku attiecībā uz iekārtām, kas demontētas novēloti, un iekārtām, kas demontētas priekšlaicīgi.

| (113) | Beļģijas iestādes būtībā atzīst (skatīt 51. un 52. apsvērumu), ka kopumā JCD guva ekonomisku priekšrocību, bet tikai tādēļ, ka nebija nodrošināts līdzsvars starp priekšlaicīgi (pirms plānotā demontāžas datuma) aizvākto iekārtu skaitu un to iekārtu skaitu, kas tika saglabātas pēc 10. pielikumā paredzētā demontāžas datuma. Tās uzskata, pamatojoties uz kompensēšanas mehānismu starp abām pusēm, ka JCD, no vienas puses, ir atteicies no nomas maksas un nodokļu ietaupījumiem, piekrītot priekšlaicīgi aizvākt vairākas iekārtas, un, no otras puses, guvis labumu no nomas maksas un nodokļu ietaupījumiem, saglabājot citas iekārtas pēc plānotajiem demontāžas datumiem. |
| --- | --- |

(113)

Beļģijas iestādes būtībā atzīst (skatīt 51. un 52. apsvērumu), ka kopumā JCD guva ekonomisku priekšrocību, bet tikai tādēļ, ka nebija nodrošināts līdzsvars starp priekšlaicīgi (pirms plānotā demontāžas datuma) aizvākto iekārtu skaitu un to iekārtu skaitu, kas tika saglabātas pēc 10. pielikumā paredzētā demontāžas datuma. Tās uzskata, pamatojoties uz kompensēšanas mehānismu starp abām pusēm, ka JCD, no vienas puses, ir atteicies no nomas maksas un nodokļu ietaupījumiem, piekrītot priekšlaicīgi aizvākt vairākas iekārtas, un, no otras puses, guvis labumu no nomas maksas un nodokļu ietaupījumiem, saglabājot citas iekārtas pēc plānotajiem demontāžas datumiem.

JCD

JCD

| (114) | Aprēķinot starpību starp ietaupījumiem, ko JCD zaudēja priekšlaicīgās demontāžas dēļ, un papildu ietaupījumiem, kas tika gūti, saglabājot citas iekārtas ilgāk, nekā bija paredzēts 10. pielikumā, kopumā JCD, kā apgalvo Beļģijas iestādes, guva tikai ierobežotu finansiālu labumu ne vairāk kā [100 000–150 000] EUR apmērā laikposmā no 1999. gada decembra līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(114)

Aprēķinot starpību starp ietaupījumiem, ko JCD zaudēja priekšlaicīgās demontāžas dēļ, un papildu ietaupījumiem, kas tika gūti, saglabājot citas iekārtas ilgāk, nekā bija paredzēts 10. pielikumā, kopumā JCD, kā apgalvo Beļģijas iestādes, guva tikai ierobežotu finansiālu labumu ne vairāk kā [100 000–150 000] EUR apmērā laikposmā no 1999. gada decembra līdz 2011. gadam.

JCD

JCD

| (115) | Tā kā Beļģijas iestādes uzskata, ka JCD piešķirtā priekšrocība nevarēja pārsniegt [100 000–150 000] EUR, tās apgalvo, ka šo pasākumu var viegli iekļaut 2006. gada de minimis regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

(115)

Tā kā Beļģijas iestādes uzskata, ka JCD piešķirtā priekšrocība nevarēja pārsniegt [100 000–150 000] EUR, tās apgalvo, ka šo pasākumu var viegli iekļaut 2006. gada de minimis regulas darbības jomā.

JCD

de minimis

| (116) | Līdz ar to ir svarīgi šajā posmā atzīmēt, ka faktiski attiecīgajā periodā bija spēkā divas de minimis regulas:


  a) | Komisijas Regula (EK) Nr. 69/2001 (2001. gada 12. janvāris) par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (turpmāk – “2001. gada de minimis regula”), kas bija spēkā no 2001. gada februāra līdz 2006. gada 31. decembrim un kurā bija paredzēts, ka noteikts neliela apjoma atbalsts (mazāks par 100 000 EUR trīs fiskālo gadu periodā) tiek uzskatīts par tādu, kas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, un tādēļ tas neatbilst visiem LESD 107. panta 1. punkta kritērijiem; |
| --- | --- | --- |

(116)

Līdz ar to ir svarīgi šajā posmā atzīmēt, ka faktiski attiecīgajā periodā bija spēkā divas de minimis regulas:

de minimis

a)

Komisijas Regula (EK) Nr. 69/2001 (2001. gada 12. janvāris) par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (turpmāk – “2001. gada de minimis regula”), kas bija spēkā no 2001. gada februāra līdz 2006. gada 31. decembrim un kurā bija paredzēts, ka noteikts neliela apjoma atbalsts (mazāks par 100 000 EUR trīs fiskālo gadu periodā) tiek uzskatīts par tādu, kas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, un tādēļ tas neatbilst visiem LESD 107. panta 1. punkta kritērijiem;

de minimis

de minimis

| b) | 2006. gada de minimis regula, kas bija spēkā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim un kurā bija paredzēts, ka noteikts neliela apjoma atbalsts (mazāks par 200 000 EUR trīs fiskālo gadu periodā) tiek uzskatīts par tādu, kas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, un tādēļ tas neatbilst visiem LESD 107. panta 1. punkta kritērijiem. |
| --- | --- |

b)

2006. gada de minimis regula, kas bija spēkā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim un kurā bija paredzēts, ka noteikts neliela apjoma atbalsts (mazāks par 200 000 EUR trīs fiskālo gadu periodā) tiek uzskatīts par tādu, kas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, un tādēļ tas neatbilst visiem LESD 107. panta 1. punkta kritērijiem.

de minimis

| (117) | Vispirms, kā paskaidrots 3.4.2.2. punktā, Komisija uzskata, ka šī priekšrocība bija lielāka par to summu, kuru norāda Beļģijas iestādes, jo, aprēķinot priekšrocību, jāņem vērā visas nomas maksas un nodokļi, ko JCD nesamaksāja par reklāmas iekārtām, kuras tika saglabātas pēc termiņa. Jāatzīmē, ka Komisijai nav precīza JC Decaux piešķirtās kopējās priekšrocības izvērtējuma, jo Beļģijas iestādes atteicās iesniegt šo informāciju, bet JCD piešķirtā atbalsta summa jebkurā gadījumā ir lielāka par 200 000 EUR. Tādēļ de minimis regulas nav piemērojamas, un Komisija nevar piekrist Beļģijas iestāžu apgalvojumam. |
| --- | --- |

(117)

Vispirms, kā paskaidrots 3.4.2.2. punktā, Komisija uzskata, ka šī priekšrocība bija lielāka par to summu, kuru norāda Beļģijas iestādes, jo, aprēķinot priekšrocību, jāņem vērā visas nomas maksas un nodokļi, ko JCD nesamaksāja par reklāmas iekārtām, kuras tika saglabātas pēc termiņa. Jāatzīmē, ka Komisijai nav precīza JC Decaux piešķirtās kopējās priekšrocības izvērtējuma, jo Beļģijas iestādes atteicās iesniegt šo informāciju, bet JCD piešķirtā atbalsta summa jebkurā gadījumā ir lielāka par 200 000 EUR. Tādēļ de minimis regulas nav piemērojamas, un Komisija nevar piekrist Beļģijas iestāžu apgalvojumam.

JCD

JC Decaux

JCD

de minimis

| (118) | Pat ja tiktu piemērota kāda no de minimis regulām (quod non), Komisija arī norāda, ka jebkurā gadījumā nav izpildīti kontroles nosacījumi, kas bija paredzēti 2001. gada de minimis regulas 3. pantā un 2006. gada de minimis regulas 3. pantā. Būtībā Beļģijas iestādes sākotnēji neuzskatīja šīs summas par de minimis atbalstu, tādēļ neveica nevienu no minētajās regulās paredzētajām darbībām. |
| --- | --- |

(118)

Pat ja tiktu piemērota kāda no de minimis regulām (quod non), Komisija arī norāda, ka jebkurā gadījumā nav izpildīti kontroles nosacījumi, kas bija paredzēti 2001. gada de minimis regulas 3. pantā un 2006. gada de minimis regulas 3. pantā. Būtībā Beļģijas iestādes sākotnēji neuzskatīja šīs summas par de minimis atbalstu, tādēļ neveica nevienu no minētajās regulās paredzētajām darbībām.

de minimis

quod non

de minimis

de minimis

de minimis

| (119) | Pasākums neatbilst arī pārredzamības nosacījumiem, kas minēti 2006. gada de minimis regulas 2. panta 4. punktā, kurā paredzēts: “Šo regulu piemēro tikai atbalstam, kuram ir iespējams precīzi ex ante aprēķināt atbalsta bruto dotācijas ekvivalentu, neveicot riska novērtējumu (“pārredzams atbalsts”)”. Šajā gadījumā Beļģijas iestādes nav iesniegušas nevienu dokumentu, kas varētu apliecināt, ka pirms atbalsta piešķiršanas tika veikts kāds aprēķins vai arī tika veikta īpaša uzraudzība pār priekšlaicīgās demontāžas un novēlotās demontāžas līdzsvarotību, un kas varētu pamatot Beļģijas iestāžu veikto aprēķinu, kurā tika iegūta atbalsta summa [100 000– 150 000] EUR apmērā. |
| --- | --- |

(119)

Pasākums neatbilst arī pārredzamības nosacījumiem, kas minēti 2006. gada de minimis regulas 2. panta 4. punktā, kurā paredzēts: “Šo regulu piemēro tikai atbalstam, kuram ir iespējams precīzi ex ante aprēķināt atbalsta bruto dotācijas ekvivalentu, neveicot riska novērtējumu (“pārredzams atbalsts”)”. Šajā gadījumā Beļģijas iestādes nav iesniegušas nevienu dokumentu, kas varētu apliecināt, ka pirms atbalsta piešķiršanas tika veikts kāds aprēķins vai arī tika veikta īpaša uzraudzība pār priekšlaicīgās demontāžas un novēlotās demontāžas līdzsvarotību, un kas varētu pamatot Beļģijas iestāžu veikto aprēķinu, kurā tika iegūta atbalsta summa [100 000– 150 000] EUR apmērā.

de minimis

ex ante

| (120) | Līdz ar to attiecīgo atbalstu nevar iekļaut de minimis regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

(120)

Līdz ar to attiecīgo atbalstu nevar iekļaut de minimis regulas darbības jomā.

de minimis

| (121) | Noslēgumā, Komisija uzskata, ka šis pasākums var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(121)

Noslēgumā, Komisija uzskata, ka šis pasākums var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

3.4.2.5.   Secinājums

Secinājums

| (122) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka 1984. gada līgumā minēto iekārtu saglabāšana pēc paredzētā demontāžas datuma bija saistīta ar valsts atbalsta piešķiršanu JCD, un tas sastāvēja no divām sastāvdaļām (nomas maksa un nodokļi). |
| --- | --- |

(122)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka 1984. gada līgumā minēto iekārtu saglabāšana pēc paredzētā demontāžas datuma bija saistīta ar valsts atbalsta piešķiršanu JCD, un tas sastāvēja no divām sastāvdaļām (nomas maksa un nodokļi).

JCD

3.4.3.   Atbalsta likumība

Atbalsta likumība

| (123) | Komisija konstatē, ka pasākums, uz kuru attiecas šī sūdzības daļa un kas ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, nav paziņots saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(123)

Komisija konstatē, ka pasākums, uz kuru attiecas šī sūdzības daļa un kas ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, nav paziņots saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu.

| (124) | Tā kā Beļģijas iestādes nav iesniegušas nekādu pamatojumu, lai saņemtu atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma, pasākums tādēļ ir nelikumīgs. |
| --- | --- |

(124)

Tā kā Beļģijas iestādes nav iesniegušas nekādu pamatojumu, lai saņemtu atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma, pasākums tādēļ ir nelikumīgs.

3.4.4.   Saderība ar iekšējo tirgu

Saderība ar iekšējo tirgu

| (125) | Tā kā vairākas reklāmas iekārtas, kas saskaņā ar 1984. gada līgumu bija uzstādītas Briseles pilsētas teritorijā, JCD izmantoja arī pēc to plānotā demontāžas datuma (kas norādīts 1999. gada līguma 10. pielikumā) un tas apliecina valsts atbalsta esību LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jānosaka, vai šādus pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(125)

Tā kā vairākas reklāmas iekārtas, kas saskaņā ar 1984. gada līgumu bija uzstādītas Briseles pilsētas teritorijā, JCD izmantoja arī pēc to plānotā demontāžas datuma (kas norādīts 1999. gada līguma 10. pielikumā) un tas apliecina valsts atbalsta esību LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jānosaka, vai šādus pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu.

JCD

| (126) | Valsts atbalsta pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz atkāpēm, kas paredzētas LESD 106. panta 2. punktā un 107. panta 2. un 3. punktā. Tomēr Beļģijas iestādes nav iesniegušas nevienu argumentu, kas pierādītu, ka šajā gadījumā būtu piemērojama kāda no minētajām atkāpēm. |
| --- | --- |

(126)

Valsts atbalsta pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz atkāpēm, kas paredzētas LESD 106. panta 2. punktā un 107. panta 2. un 3. punktā. Tomēr Beļģijas iestādes nav iesniegušas nevienu argumentu, kas pierādītu, ka šajā gadījumā būtu piemērojama kāda no minētajām atkāpēm.

| (127) | Komisija vispirms atgādina, ka dalībvalstij ir jāpierāda, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Tomēr Beļģijas iestādes nav iesniegušas nevienu argumentu par attiecīgo pasākumu saderību. Šajā gadījumā nav piemērojamas LESD 107. panta 2. punktā un LESD 107. panta 3. punkta a)–d) apakšpunktā paredzētās atkāpes, jo attiecīgo pasākumu nepamato minētajos noteikumos paredzētie mērķi. |
| --- | --- |

(127)

Komisija vispirms atgādina, ka dalībvalstij ir jāpierāda, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Tomēr Beļģijas iestādes nav iesniegušas nevienu argumentu par attiecīgo pasākumu saderību. Šajā gadījumā nav piemērojamas LESD 107. panta 2. punktā un LESD 107. panta 3. punkta a)–d) apakšpunktā paredzētās atkāpes, jo attiecīgo pasākumu nepamato minētajos noteikumos paredzētie mērķi.

| (128) | Visbeidzot, 1984. gada līgums un 1999. gada līgums ir tikai komerciāli līgumi, un to noteikumi neuzdod JCD sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. Tādēļ LESD 107. panta 2. punktā paredzētā atkāpe par kompensācijām, kas piešķirtas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, nav piemērojama. |
| --- | --- |

(128)

Visbeidzot, 1984. gada līgums un 1999. gada līgums ir tikai komerciāli līgumi, un to noteikumi neuzdod JCD sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. Tādēļ LESD 107. panta 2. punktā paredzētā atkāpe par kompensācijām, kas piešķirtas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, nav piemērojama.

JCD

| (129) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka 1984. gada līgumā minēto iekārtu saglabāšana pēc demontāžas datuma, kas paredzēts 1999. gada līguma 10. pielikumā, nemaksājot nomas maksu un nodokļus, ir samazinājusi maksājumus, kas JCD būtu jāsedz parastā darbības gaitā, tādēļ tā jāuzskata par darbības atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(129)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka 1984. gada līgumā minēto iekārtu saglabāšana pēc demontāžas datuma, kas paredzēts 1999. gada līguma 10. pielikumā, nemaksājot nomas maksu un nodokļus, ir samazinājusi maksājumus, kas JCD būtu jāsedz parastā darbības gaitā, tādēļ tā jāuzskata par darbības atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

JCD

| (130) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka JCD ir guvis labumu no nelikumīga valsts atbalsta, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, saglabājot iekārtas, uz kurām attiecās 1984. gada līgums, arī pēc to demontāžas datuma, kas norādīts 1999. gada līguma 10. pielikumā, nemaksājot nomas maksu un nodokļus. Šis atbalsts ir jāatgūst, ciktāl tā atgūšana nav paredzēta Regulas (ES) 2015/1589 17. pantā. |
| --- | --- |

(130)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka JCD ir guvis labumu no nelikumīga valsts atbalsta, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, saglabājot iekārtas, uz kurām attiecās 1984. gada līgums, arī pēc to demontāžas datuma, kas norādīts 1999. gada līguma 10. pielikumā, nemaksājot nomas maksu un nodokļus. Šis atbalsts ir jāatgūst, ciktāl tā atgūšana nav paredzēta Regulas (ES) 2015/1589 17. pantā.

JCD

3.4.5.   Nesaderīgā atbalsta summa

Nesaderīgā atbalsta summa

| (131) | Vispārīgais princips, ko izmanto nesaderīga atbalsta summas aprēķināšanai, paredz aprēķināt nomas maksu un nodokļus, kas pilsētai būtu jāiekasē, ja attiecīgā pasākuma nebūtu. |
| --- | --- |

(131)

Vispārīgais princips, ko izmanto nesaderīga atbalsta summas aprēķināšanai, paredz aprēķināt nomas maksu un nodokļus, kas pilsētai būtu jāiekasē, ja attiecīgā pasākuma nebūtu.

| (132) | Komisija uzskata, ka nesaderīgā atbalsta summa jāaprēķina par katru iekārtu, uz kuru attiecās 1984. gada līgums un kura tika saglabāta pēc 2001. gada 15. septembra (45), par atskaites punktu ņemot nomas maksas, kas bija maksājamas saskaņā ar 1999. gada līgumu, un nodokļus, kas parasti bija piemērojami reklāmas iekārtām (46) laikā starp sākotnējo demontāžas datumu (47) (ja tas iestājās pēc 2001. gada 15. septembra) vai 2001. gada 15. septembri (ja sākotnējais demontāžas datums iestājās pirms 2001. gada 15. septembra) un datumu, kurā faktiski tika veikta demontāža. |
| --- | --- |

(132)

Komisija uzskata, ka nesaderīgā atbalsta summa jāaprēķina par katru iekārtu, uz kuru attiecās 1984. gada līgums un kura tika saglabāta pēc 2001. gada 15. septembra (45), par atskaites punktu ņemot nomas maksas, kas bija maksājamas saskaņā ar 1999. gada līgumu, un nodokļus, kas parasti bija piemērojami reklāmas iekārtām (46) laikā starp sākotnējo demontāžas datumu (47) (ja tas iestājās pēc 2001. gada 15. septembra) vai 2001. gada 15. septembri (ja sākotnējais demontāžas datums iestājās pirms 2001. gada 15. septembra) un datumu, kurā faktiski tika veikta demontāža.

45

46

47

| (133) | Kā norādīts 111.–114. apsvērumā, Beļģijas iestādes secina, ka JCD piešķirtā iespējamā atbalsta summa ir [100 000–150 000] EUR, pamatojoties uz kompensēšanas loģiku attiecībā uz iekārtām, uz kurām attiecās 1984. gada līgums un kuras tika saglabātas pēc termiņa beigām, un priekšlaicīgi demontētajām iekārtām. Beļģijas iestāžu veikto aprēķinu pamatā ir tiesu izpildītāja konstatējumi, ko CCB iesniedza 2007. gada 3. decembrī un 2009. gada 21. decembrī. Beļģijas iestādes uzskata, ka šie tiesu izpildītāja konstatējumi pierāda, ka 2007. gadā reklāmas paneļu skaits atbilstoši iekārtām, kuras tika demontētas pirms 10. pielikumā paredzētā demontāžas datuma, pārsniedza reklāmas paneļu skaitu atbilstoši iekārtām, kas tika saglabātas pēc demontāžas datuma, kas noteikts 10. pielikumā. Tikai CCB2009. gada 21. decembrī iesniegtais tiesu izpildītāja konstatējums apliecina, ka līdzsvars bija mainījies par labu JCD. Beļģijas iestādes uzskata, ka līdz ar to, pat ja JCD, iespējams, radās kāda priekšrocība līguma izpildē, šīs priekšrocības skaitliskā izteiksme var aprobežoties ar laikposmu no 2007. līdz 2011. finanšu gadam, neriskējot radīt priekšrocību JCD. |
| --- | --- |

(133)

Kā norādīts 111.–114. apsvērumā, Beļģijas iestādes secina, ka JCD piešķirtā iespējamā atbalsta summa ir [100 000–150 000] EUR, pamatojoties uz kompensēšanas loģiku attiecībā uz iekārtām, uz kurām attiecās 1984. gada līgums un kuras tika saglabātas pēc termiņa beigām, un priekšlaicīgi demontētajām iekārtām. Beļģijas iestāžu veikto aprēķinu pamatā ir tiesu izpildītāja konstatējumi, ko CCB iesniedza 2007. gada 3. decembrī un 2009. gada 21. decembrī. Beļģijas iestādes uzskata, ka šie tiesu izpildītāja konstatējumi pierāda, ka 2007. gadā reklāmas paneļu skaits atbilstoši iekārtām, kuras tika demontētas pirms 10. pielikumā paredzētā demontāžas datuma, pārsniedza reklāmas paneļu skaitu atbilstoši iekārtām, kas tika saglabātas pēc demontāžas datuma, kas noteikts 10. pielikumā. Tikai CCB2009. gada 21. decembrī iesniegtais tiesu izpildītāja konstatējums apliecina, ka līdzsvars bija mainījies par labu JCD. Beļģijas iestādes uzskata, ka līdz ar to, pat ja JCD, iespējams, radās kāda priekšrocība līguma izpildē, šīs priekšrocības skaitliskā izteiksme var aprobežoties ar laikposmu no 2007. līdz 2011. finanšu gadam, neriskējot radīt priekšrocību JCD.

JCD

CCB

CCB

JCD

JCD

JCD

| (134) | Kā paskaidrots 3.4.2.2. punktā, Komisija uzskata, ka Beļģijas iestāžu argumenti, atsaucoties uz kompensēšanas mehānismu, nav pamatoti un JC Decaux piešķirtā priekšrocība atbilst visiem šā uzņēmuma ietaupījumiem, kas gūti, turpinot ekspluatēt iekārtas, uz kurām attiecās 1984. gada līgums, nevis aizstājot tās ar iekārtām, uz kurām attiecās 1999. gada līgums. |
| --- | --- |

(134)

Kā paskaidrots 3.4.2.2. punktā, Komisija uzskata, ka Beļģijas iestāžu argumenti, atsaucoties uz kompensēšanas mehānismu, nav pamatoti un JC Decaux piešķirtā priekšrocība atbilst visiem šā uzņēmuma ietaupījumiem, kas gūti, turpinot ekspluatēt iekārtas, uz kurām attiecās 1984. gada līgums, nevis aizstājot tās ar iekārtām, uz kurām attiecās 1999. gada līgums.

JC Decaux

| (135) | Komisijas argumentu šajā jomā turklāt apstiprina Briseles Apelācijas tiesas 2016. gada 29. aprīļa spriedums (48). Apelācijas tiesa šajā spriedumā apstiprina, ka JCD neievēroja demontāžas datumus, kas bija noteikti 1999. gada līguma 10. pielikumā, un ka tādējādi šis uzņēmums bez īpašumtiesībām vai jebkādām citām tiesībām izmantoja daudzas reklāmas iekārtas, kas atradās Briseles pilsētas publiskajā telpā. |
| --- | --- |

(135)

Komisijas argumentu šajā jomā turklāt apstiprina Briseles Apelācijas tiesas 2016. gada 29. aprīļa spriedums (48). Apelācijas tiesa šajā spriedumā apstiprina, ka JCD neievēroja demontāžas datumus, kas bija noteikti 1999. gada līguma 10. pielikumā, un ka tādējādi šis uzņēmums bez īpašumtiesībām vai jebkādām citām tiesībām izmantoja daudzas reklāmas iekārtas, kas atradās Briseles pilsētas publiskajā telpā.

48

JCD

| (136) | Konkrēti, Apelācijas tiesa noraida kompensēšanas mehānisma ideju, uz kuru atsaucās Beļģijas iestādes attiecībā uz iepriekšējām ielas mēbelēm, kas tika saglabātas pēc plānotā demontāžas datuma apmaiņā pret citu veco ielas mēbeļu priekšlaicīgu nomaiņu, jo šāds mehānisms nebija paredzēts vai atļauts 1984. gada līgumā. Apelācijas tiesa apstiprina, ka nav nekādu pierādījumu tam, ka pēc 1999. gada līguma noslēgšanas JCD no Briseles pilsētas būtu saņēmis nepārprotamu atļauju veikt reklāmas iekārtu “apvērsi”. Tiesa noraida apelāciju un atstāj spēkā spriedumu, kuru Briseles franču daļas Pirmās instances tiesa pieņēma 2010. gada 13. decembrī. Tā apstiprina, ka JCD, ekspluatējot reklāmas iekārtas Briseles pilsētas publiskajā telpā bez īpašumtiesībām un jebkādām citām tiesībām, veica objektīvi prettiesiskas darbības, kas ir pretrunā ar godīgu tirgus praksi, jo šis uzņēmums izmantoja reklāmas iekārtas, kurām nebija jābūt vai vairs nebija jābūt tā rīcībā, un tas radīja JCD nelikumīgu konkurences priekšrocību, kas varēja novirzīt reklāmdevējus no konkurenta CCB. |
| --- | --- |

(136)

Konkrēti, Apelācijas tiesa noraida kompensēšanas mehānisma ideju, uz kuru atsaucās Beļģijas iestādes attiecībā uz iepriekšējām ielas mēbelēm, kas tika saglabātas pēc plānotā demontāžas datuma apmaiņā pret citu veco ielas mēbeļu priekšlaicīgu nomaiņu, jo šāds mehānisms nebija paredzēts vai atļauts 1984. gada līgumā. Apelācijas tiesa apstiprina, ka nav nekādu pierādījumu tam, ka pēc 1999. gada līguma noslēgšanas JCD no Briseles pilsētas būtu saņēmis nepārprotamu atļauju veikt reklāmas iekārtu “apvērsi”. Tiesa noraida apelāciju un atstāj spēkā spriedumu, kuru Briseles franču daļas Pirmās instances tiesa pieņēma 2010. gada 13. decembrī. Tā apstiprina, ka JCD, ekspluatējot reklāmas iekārtas Briseles pilsētas publiskajā telpā bez īpašumtiesībām un jebkādām citām tiesībām, veica objektīvi prettiesiskas darbības, kas ir pretrunā ar godīgu tirgus praksi, jo šis uzņēmums izmantoja reklāmas iekārtas, kurām nebija jābūt vai vairs nebija jābūt tā rīcībā, un tas radīja JCD nelikumīgu konkurences priekšrocību, kas varēja novirzīt reklāmdevējus no konkurenta CCB.

JCD

JCD

JCD

CCB

| (137) | Tādēļ Komisija uzskata, ka nesaderīgā atbalsta summa jāaprēķina, pamatojoties tikai uz nomas maksu un nodokļiem, kas nav iekasēti par iekārtām, kuras tika saglabātas pēc termiņa beigām, un nav jāpiemēro nekāda kompensēšanas loģika. Lai to izdarītu, Beļģijas iestādēm par katru attiecīgo iekārtu un katru attiecīgo periodu jāņem vērā esošās nomas maksas un nodokļi, kas izriet no 2001. gada un turpmākiem Nodokļu noteikumiem attiecībā uz tāda paša izmēra iekārtu. |
| --- | --- |

(137)

Tādēļ Komisija uzskata, ka nesaderīgā atbalsta summa jāaprēķina, pamatojoties tikai uz nomas maksu un nodokļiem, kas nav iekasēti par iekārtām, kuras tika saglabātas pēc termiņa beigām, un nav jāpiemēro nekāda kompensēšanas loģika. Lai to izdarītu, Beļģijas iestādēm par katru attiecīgo iekārtu un katru attiecīgo periodu jāņem vērā esošās nomas maksas un nodokļi, kas izriet no 2001. gada un turpmākiem Nodokļu noteikumiem attiecībā uz tāda paša izmēra iekārtu.

| (138) | Šajā jomā 2001. gada 17. oktobra Nodokļu noteikumi par pagaidu reklāmu publiskajā telpā attiecībā uz 2002.–2006. finanšu gadu ieviesa nodokli par pagaidu reklāmas sludinājumiem publiskajā telpā. Briseles pilsēta pieņēma arī 2006. gada 18. decembra Nodokļu noteikumus, kas attiecībā uz 2007. finanšu gadu paredzēja tādu pašu nodokli. No 2008. taksācijas gada Briseles pilsēta ieviesa nodokli, kas īpaši attiecas uz reklāmas iekārtām (49) |
| --- | --- |

(138)

Šajā jomā 2001. gada 17. oktobra Nodokļu noteikumi par pagaidu reklāmu publiskajā telpā attiecībā uz 2002.–2006. finanšu gadu ieviesa nodokli par pagaidu reklāmas sludinājumiem publiskajā telpā. Briseles pilsēta pieņēma arī 2006. gada 18. decembra Nodokļu noteikumus, kas attiecībā uz 2007. finanšu gadu paredzēja tādu pašu nodokli. No 2008. taksācijas gada Briseles pilsēta ieviesa nodokli, kas īpaši attiecas uz reklāmas iekārtām (49)

49

| (139) | Komisija uzskata, ka reklāmas nodokļa noteikumi bija automātiski jāpiemēro 1984. gada līguma iekārtām, kuras tika saglabātas pēc termiņa, un šajos nodokļu noteikumos paredzētais atbrīvojums no nodokļa attiecībā uz pēc termiņa saglabātajām 1984. gada līguma iekārtām ir atkāpe no standarta sistēmas. |
| --- | --- |

(139)

Komisija uzskata, ka reklāmas nodokļa noteikumi bija automātiski jāpiemēro 1984. gada līguma iekārtām, kuras tika saglabātas pēc termiņa, un šajos nodokļu noteikumos paredzētais atbrīvojums no nodokļa attiecībā uz pēc termiņa saglabātajām 1984. gada līguma iekārtām ir atkāpe no standarta sistēmas.

| (140) | Jāatzīmē, ka Briseles pilsēta, ņemot vērā Briseles pilsētas paziņojumu atbrīvojumu no nodokļa (50), kas bija paredzēts 2001. gada 17. oktobra Nodokļu noteikumos, sākotnēji uzskatīja, ka iekārtas, ar kurām īsteno 1999. gada līgumu un kuras bija pilsētas īpašums, nav apliekamas ar nodokli, un tas varētu būt pretrunā ar Komisijas nostāju, kas pausta 139. apsvērumā. Atbrīvojuma noteikums, kas īpaši attiecās uz Briseles pilsētas reklāmas iekārtām, pēc tam tika iekļauts 2007. gada 17. decembra Nodokļu noteikumu 9. pantā un vēlāk arī 2008. gada 15. decembra, 2009. gada 9. novembra, 2010. gada 20. decembra un 2011. gada 5. decembra nodokļu noteikumos (51). |
| --- | --- |

(140)

Jāatzīmē, ka Briseles pilsēta, ņemot vērā Briseles pilsētas paziņojumu atbrīvojumu no nodokļa (50), kas bija paredzēts 2001. gada 17. oktobra Nodokļu noteikumos, sākotnēji uzskatīja, ka iekārtas, ar kurām īsteno 1999. gada līgumu un kuras bija pilsētas īpašums, nav apliekamas ar nodokli, un tas varētu būt pretrunā ar Komisijas nostāju, kas pausta 139. apsvērumā. Atbrīvojuma noteikums, kas īpaši attiecās uz Briseles pilsētas reklāmas iekārtām, pēc tam tika iekļauts 2007. gada 17. decembra Nodokļu noteikumu 9. pantā un vēlāk arī 2008. gada 15. decembra, 2009. gada 9. novembra, 2010. gada 20. decembra un 2011. gada 5. decembra nodokļu noteikumos (51).

50

51

| (141) | Tomēr Beļģijas iestādes arī norāda – vēlāk Briseles pilsēta secināja, ka reklāmas iekārtu atbrīvošana no nodokļa tikai tādēļ, ka tās pieder Briseles pilsētai, kaut arī pilsēta nebija ekspluatants, ir nevienlīdzīga attiecībā pret citu reklāmas iekārtu ekspluatantiem. Tādēļ pilsēta nolēma iekasēt nodokli par iekārtām, uz kurām attiecās 1999. gada līgums, un pirmā iekasēšana notika 2011. gada 29. jūlijā attiecībā uz 2009. taksācijas gadu. Beļģijas iestādes paskaidro, ka saskaņā ar 6. pantu 1996. gada 24. decembra likumā, kas pēc tam tika atcelts ar 2014. gada 3. aprīļa rīkojumu, ar atpakaļejošu datumu nebija iespējams aplikt ar nodokļiem par laiku, kas ilgāks par trim gadiem, skaitot no taksācijas gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(141)

Tomēr Beļģijas iestādes arī norāda – vēlāk Briseles pilsēta secināja, ka reklāmas iekārtu atbrīvošana no nodokļa tikai tādēļ, ka tās pieder Briseles pilsētai, kaut arī pilsēta nebija ekspluatants, ir nevienlīdzīga attiecībā pret citu reklāmas iekārtu ekspluatantiem. Tādēļ pilsēta nolēma iekasēt nodokli par iekārtām, uz kurām attiecās 1999. gada līgums, un pirmā iekasēšana notika 2011. gada 29. jūlijā attiecībā uz 2009. taksācijas gadu. Beļģijas iestādes paskaidro, ka saskaņā ar 6. pantu 1996. gada 24. decembra likumā, kas pēc tam tika atcelts ar 2014. gada 3. aprīļa rīkojumu, ar atpakaļejošu datumu nebija iespējams aplikt ar nodokļiem par laiku, kas ilgāks par trim gadiem, skaitot no taksācijas gada 1. janvāra.

| (142) | Pamatojoties uz Beļģijas iestāžu iesniegto pamatojumu, Komisija uzskata, ka nodokļi par reklāmas iekārtām parastā kārtībā bija jāpiemēro arī tām iekārtām, uz kurām attiecās 1999. gada līgums, un tādēļ neveidojas pretruna ar Komisijas nostāju, ka ar nodokli bija jāapliek arī 1984. gada līguma iekārtas, kas tika saglabātas pēc termiņa. |
| --- | --- |

(142)

Pamatojoties uz Beļģijas iestāžu iesniegto pamatojumu, Komisija uzskata, ka nodokļi par reklāmas iekārtām parastā kārtībā bija jāpiemēro arī tām iekārtām, uz kurām attiecās 1999. gada līgums, un tādēļ neveidojas pretruna ar Komisijas nostāju, ka ar nodokli bija jāapliek arī 1984. gada līguma iekārtas, kas tika saglabātas pēc termiņa.

| (143) | Šajā jautājumā Komisija norāda, ka abos 2016. gada 4. novembra spriedumos, ko pasludinājusi Briseles franču daļas Pirmās instances tiesa, ir noteikts, ka JCD nav jāmaksā pašvaldības reklāmas nodoklis par pilsētai piederošām reklāmas iekārtām saskaņā ar līgumu, kura slēgšanas tiesības JCD tika piešķirtas 1999. gada 14. oktobrī, un šie spriedumi neņem vērā jautājumu par atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(143)

Šajā jautājumā Komisija norāda, ka abos 2016. gada 4. novembra spriedumos, ko pasludinājusi Briseles franču daļas Pirmās instances tiesa, ir noteikts, ka JCD nav jāmaksā pašvaldības reklāmas nodoklis par pilsētai piederošām reklāmas iekārtām saskaņā ar līgumu, kura slēgšanas tiesības JCD tika piešķirtas 1999. gada 14. oktobrī, un šie spriedumi neņem vērā jautājumu par atbilstību valsts atbalsta noteikumiem.

JCD

JCD

| (144) | JCD ietaupītās nomas maksas un nodokļu summas aprēķināšana nerada īpašas grūtības, un Beļģijas iestādes to daļēji jau ir veikušas sava de minimis argumenta ietvaros (skatīt 52.–53. apsvērumu). Beļģijas iestādes tomēr nav iesniegušas Komisijai aplēses par kopējo šā atbalsta summu, neraugoties uz atkārtotiem Komisijas pieprasījumiem. Savukārt CCB iesniedza atgūstamā atbalsta aplēses par summu aptuveni divu miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

(144)

JCD ietaupītās nomas maksas un nodokļu summas aprēķināšana nerada īpašas grūtības, un Beļģijas iestādes to daļēji jau ir veikušas sava de minimis argumenta ietvaros (skatīt 52.–53. apsvērumu). Beļģijas iestādes tomēr nav iesniegušas Komisijai aplēses par kopējo šā atbalsta summu, neraugoties uz atkārtotiem Komisijas pieprasījumiem. Savukārt CCB iesniedza atgūstamā atbalsta aplēses par summu aptuveni divu miljonu EUR apmērā.

JCD

de minimis

CCB

4.   Analīze par Villo iekārtām

Analīze par Villo

4.1.   Procedūras sākšanas pamatojums

Procedūras sākšanas pamatojums

| (145) | Sākšanas lēmumā Komisija atzina, ka attiecībā uz papildu pasākumiem (atbrīvošana no noteiktām nodevām vai noteiktu nodokļu neitralizēšana pašvaldību un reģionālā līmenī, skatīt 22. apsvērumu), kas saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu koncesijas Villo izmantošanu Galvaspilsētas Briseles reģionā, ko īstenoja JCD, ir izpildīti kumulatīvie valsts atbalsta kritēriji, tādēļ šie pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(145)

Sākšanas lēmumā Komisija atzina, ka attiecībā uz papildu pasākumiem (atbrīvošana no noteiktām nodevām vai noteiktu nodokļu neitralizēšana pašvaldību un reģionālā līmenī, skatīt 22. apsvērumu), kas saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu koncesijas Villo izmantošanu Galvaspilsētas Briseles reģionā, ko īstenoja JCD, ir izpildīti kumulatīvie valsts atbalsta kritēriji, tādēļ šie pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Villo

JCD

| (146) | Jo īpaši Beļģijas iestāžu arguments, ka minētie pasākumi varētu neatbilst šādam vērtējumam, pamatojoties uz Altmark judikatūru, jo uzņēmums JCD tika izvēlēts ar pārredzama konkursa palīdzību, šajā gadījumā nešķita piemērojams tādēļ, ka papildu pasākumi nebija iekļauti attiecīgajā uzaicinājumā uz konkursu – tie tika piešķirti jau pēc konkursa, apspriežot Villo līgumu. Kā norāda Beļģijas iestādes, šie papildu pasākumi nepārsniedz aptuveni [400 000–500 000] EUR gadā (skatīt 22. apsvērumu). |
| --- | --- |

(146)

Jo īpaši Beļģijas iestāžu arguments, ka minētie pasākumi varētu neatbilst šādam vērtējumam, pamatojoties uz Altmark judikatūru, jo uzņēmums JCD tika izvēlēts ar pārredzama konkursa palīdzību, šajā gadījumā nešķita piemērojams tādēļ, ka papildu pasākumi nebija iekļauti attiecīgajā uzaicinājumā uz konkursu – tie tika piešķirti jau pēc konkursa, apspriežot Villo līgumu. Kā norāda Beļģijas iestādes, šie papildu pasākumi nepārsniedz aptuveni [400 000–500 000] EUR gadā (skatīt 22. apsvērumu).

Altmark

JCD

Villo

| (147) | Turklāt Komisija pauda nopietnas šaubas par papildu pasākumu saderību ar Komisijas Lēmumu 2005/842/EK (52) (turpmāk – “2005. gada VTNP lēmums”) un 2012. gada VTNP lēmumu, uz kuru atsaucās Beļģijas iestādes. Jo īpaši Komisija apšaubīja to, ka Beļģijas iestāžu īstenotā šīs koncesijas kontrole (uzraugot uzdevuma izpildes izmaksas, bet ne ieņēmumus detalizētā veidā) bija pietiekama, lai nepieļautu pārmērīgu kompensēšanu. Komisijai radās arī šaubas par konkrēto kārtību, kādā reklāmas ieņēmumi no līgumiem, par kuriem JCD bija vienošanās valsts līmenī, tika piesaistīti koncesijai Villo, kā to apliecina JCD grāmatvedības analīze. |
| --- | --- |

(147)

Turklāt Komisija pauda nopietnas šaubas par papildu pasākumu saderību ar Komisijas Lēmumu 2005/842/EK (52) (turpmāk – “2005. gada VTNP lēmums”) un 2012. gada VTNP lēmumu, uz kuru atsaucās Beļģijas iestādes. Jo īpaši Komisija apšaubīja to, ka Beļģijas iestāžu īstenotā šīs koncesijas kontrole (uzraugot uzdevuma izpildes izmaksas, bet ne ieņēmumus detalizētā veidā) bija pietiekama, lai nepieļautu pārmērīgu kompensēšanu. Komisijai radās arī šaubas par konkrēto kārtību, kādā reklāmas ieņēmumi no līgumiem, par kuriem JCD bija vienošanās valsts līmenī, tika piesaistīti koncesijai Villo, kā to apliecina JCD grāmatvedības analīze.

52

JCD

Villo

JCD

| (148) | Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija nolēma sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto pasākumu un aicināja Beļģijas iestādes un visas ieinteresētās personas iesniegt tai jebkuru noderīgu informāciju un novērojumus attiecībā uz šo pasākumu. |
| --- | --- |

(148)

Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija nolēma sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto pasākumu un aicināja Beļģijas iestādes un visas ieinteresētās personas iesniegt tai jebkuru noderīgu informāciju un novērojumus attiecībā uz šo pasākumu.

4.2.   Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes par sākšanas lēmumu

Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes par sākšanas lēmumu

| (149) | Komisija saņēma piezīmes no vairākām ieinteresētajām personām (CCB un JCD, kā arī no trešās ieinteresētās personas, kas vēlējās palikt anonīma), un tie ir apkopoti turpmāk. |
| --- | --- |

(149)

Komisija saņēma piezīmes no vairākām ieinteresētajām personām (CCB un JCD, kā arī no trešās ieinteresētās personas, kas vēlējās palikt anonīma), un tie ir apkopoti turpmāk.

CCB

JCD

4.2.1.   CCB iesniegtās piezīmes

CCB iesniegtās piezīmes

| (150) | Komisija saņēma CCB piezīmes 2015. gada 16. jūlija vēstulē. |
| --- | --- |

(150)

Komisija saņēma CCB piezīmes 2015. gada 16. jūlija vēstulē.

CCB

| (151) | CCB uzskata, ka JCD saņēma valsts atbalstu saistībā ar Villo koncesijas izmantošanu, un iesniedz argumentus, kas jo īpaši attiecas uz valsts līdzekļu un priekšrocības kritērijiem. |
| --- | --- |

(151)

CCB uzskata, ka JCD saņēma valsts atbalstu saistībā ar Villo koncesijas izmantošanu, un iesniedz argumentus, kas jo īpaši attiecas uz valsts līdzekļu un priekšrocības kritērijiem.

CCB

JCD

Villo

4.2.1.1.   Valsts līdzekļi

Valsts līdzekļi

| (152) | Piešķirot JCD tiesības aizņemt un izmantot publisko telpu reklāmas nolūkos (skatīt 19.–22. apsvērumu) un nepieprasot par to samaksu, Beļģijas iestādes atteicās no valsts ieņēmumiem un piešķīra JCD ekonomisku priekšrocību, kas ir valsts atbalsts (53). |
| --- | --- |

(152)

Piešķirot JCD tiesības aizņemt un izmantot publisko telpu reklāmas nolūkos (skatīt 19.–22. apsvērumu) un nepieprasot par to samaksu, Beļģijas iestādes atteicās no valsts ieņēmumiem un piešķīra JCD ekonomisku priekšrocību, kas ir valsts atbalsts (53).

JCD

JCD

53

4.2.1.2.   Priekšrocība

Priekšrocība

| (153) | CCB apgalvo, ka JCD piešķirtā kompensācija neatbilst nevienam no spriedumā lietā Altmark noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(153)

CCB apgalvo, ka JCD piešķirtā kompensācija neatbilst nevienam no spriedumā lietā Altmark noteiktajiem kritērijiem.

CCB

JCD

Altmark

Pirmais kritērijs Altmark spriedumā

Altmark

| (154) | CCB uzskata, ka Villo pakalpojumu sniegšana nav sabiedrisko pakalpojumu uzdevums, kas ietver tāda pakalpojuma sniegšanu, kuru operators, ja ņemtu vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vai neuzņemtos uz tādiem nosacījumiem (54), atsaucoties uz daudzām citām Eiropas pilsētām, kurās automatizēti velosipēdu nomas pakalpojumi jau tiek apmierinošā līmenī sniegti uz komerciāliem nosacījumiem (55). |
| --- | --- |

(154)

CCB uzskata, ka Villo pakalpojumu sniegšana nav sabiedrisko pakalpojumu uzdevums, kas ietver tāda pakalpojuma sniegšanu, kuru operators, ja ņemtu vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vai neuzņemtos uz tādiem nosacījumiem (54), atsaucoties uz daudzām citām Eiropas pilsētām, kurās automatizēti velosipēdu nomas pakalpojumi jau tiek apmierinošā līmenī sniegti uz komerciāliem nosacījumiem (55).

CCB

Villo

54

55

Otrais kritērijs Altmark spriedumā

Altmark

| (155) | No specifikācijas izriet, ka tādi svarīgi elementi kā koncesijas ilgums, pakalpojuma finansēšanas kārtība un piešķīrējas iestādes līdzdalība pakalpojuma finansēšanā bija definēti ļoti neskaidri (56), un līdz ar to šī specifikācija skaidrā un pārredzamā veidā nenoteica pakalpojumu finansēšanas sistēmas galvenos parametrus. |
| --- | --- |

(155)

No specifikācijas izriet, ka tādi svarīgi elementi kā koncesijas ilgums, pakalpojuma finansēšanas kārtība un piešķīrējas iestādes līdzdalība pakalpojuma finansēšanā bija definēti ļoti neskaidri (56), un līdz ar to šī specifikācija skaidrā un pārredzamā veidā nenoteica pakalpojumu finansēšanas sistēmas galvenos parametrus.

56

Trešais kritērijs Altmark spriedumā

Altmark

| (156) | CCB uzskata, ka ne ex-ante, ne ex-post nav kontrolēts JCD piešķirto priekšrocību apmērs saistībā ar Villo koncesiju un ka JCD piešķirto nodokļu atvieglojumu precīza finansiālā ietekme joprojām nav zināma. Tādējādi nav pārliecības par to, ka nav notikusi pārmērīga kompensēšana. |
| --- | --- |

(156)

CCB uzskata, ka ne ex-ante, ne ex-post nav kontrolēts JCD piešķirto priekšrocību apmērs saistībā ar Villo koncesiju un ka JCD piešķirto nodokļu atvieglojumu precīza finansiālā ietekme joprojām nav zināma. Tādējādi nav pārliecības par to, ka nav notikusi pārmērīga kompensēšana.

CCB

JCD

Villo

JCD

Ceturtais kritērijs Altmark spriedumā

Altmark

| (157) | CCB norāda, ka Villo koncesijas piešķiršana JCD notika pēc sarunu procedūras, kuras publicitāti tikai izņēmuma gadījumos var uzskatīt par pietiekamu, lai būtu izpildīts Altmark sprieduma ceturtais kritērijs. CCB uzskata, ka, tā kā pēc konkursa tika pieņemti lēmumi par papildu pasākumiem, kas saistīti ar būtiskiem koncesijas elementiem (piemēram, piešķirot atbrīvojumu no pašvaldības nodokļa), nevar secināt, ka minētais konkurss deva iespēju izvēlēties operatoru, kurš sniegtu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi par viszemāko cenu. |
| --- | --- |

(157)

CCB norāda, ka Villo koncesijas piešķiršana JCD notika pēc sarunu procedūras, kuras publicitāti tikai izņēmuma gadījumos var uzskatīt par pietiekamu, lai būtu izpildīts Altmark sprieduma ceturtais kritērijs. CCB uzskata, ka, tā kā pēc konkursa tika pieņemti lēmumi par papildu pasākumiem, kas saistīti ar būtiskiem koncesijas elementiem (piemēram, piešķirot atbrīvojumu no pašvaldības nodokļa), nevar secināt, ka minētais konkurss deva iespēju izvēlēties operatoru, kurš sniegtu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi par viszemāko cenu.

CCB

Villo

JCD

Altmark

CCB

4.2.1.3.   Saderība

Saderība

| (158) | CCB apstrīd Komisijas secinājumu sākšanas lēmumā, ka pasākumu saderība jāanalizē, ņemot vērā 2012. gada VTNP lēmumu. |
| --- | --- |

(158)

CCB apstrīd Komisijas secinājumu sākšanas lēmumā, ka pasākumu saderība jāanalizē, ņemot vērā 2012. gada VTNP lēmumu.

CCB

2012. gada VTNP lēmuma piemērojamība

| (159) | CCB apgalvo, ka JCD piešķirtās kompensācijas saistībā ar Villo koncesijas izmantošanu sasniedza vairākus desmitus miljonu EUR gadā, tādēļ tās pārsniedza ikgadējo 15 miljonu EUR robežvērtību, kas nosaka 2012. gada VTNP lēmuma piemērojamību (57). CCB jo īpaši uzskata, ka, papildus ieņēmumiem no reklāmas, lietošanas maksām un atbrīvojumiem no nodokļiem un atlīdzības, jāņem vērā arī priekšrocības, kas tika piešķirtas JCD, atsakoties no kompensācijas maksājumiem par publiskās telpas aizņemšanu un izmantošanu reklāmas nolūkos. |
| --- | --- |

(159)

CCB apgalvo, ka JCD piešķirtās kompensācijas saistībā ar Villo koncesijas izmantošanu sasniedza vairākus desmitus miljonu EUR gadā, tādēļ tās pārsniedza ikgadējo 15 miljonu EUR robežvērtību, kas nosaka 2012. gada VTNP lēmuma piemērojamību (57). CCB jo īpaši uzskata, ka, papildus ieņēmumiem no reklāmas, lietošanas maksām un atbrīvojumiem no nodokļiem un atlīdzības, jāņem vērā arī priekšrocības, kas tika piešķirtas JCD, atsakoties no kompensācijas maksājumiem par publiskās telpas aizņemšanu un izmantošanu reklāmas nolūkos.

CCB

JCD

Villo

57

CCB

JCD

2012. gada VTNP lēmuma prasību ievērošana

| (160) | Turklāt CCB apgalvo, ka šajā gadījumā nav izpildīti vairāki nosacījumi, kas paredzēti 2012. gada VTNP lēmumā. |
| --- | --- |

(160)

Turklāt CCB apgalvo, ka šajā gadījumā nav izpildīti vairāki nosacījumi, kas paredzēti 2012. gada VTNP lēmumā.

CCB

| (161) | Pilnvarojums: CCB apstrīd, ka būtu izpildīti pilnvarojuma nosacījumi, kas definēti 2012. gada VTNP lēmuma 4. pantā. No vienas puses, 2010. gada 25. novembra rīkojums par Villo sabiedrisko pakalpojumu izmantošanu tika pieņemts aptuveni divus gadus pēc Villo koncesijas piešķiršanas (58). No otras puses, Villo līguma termiņš tika pagarināts līdz 17 gadiem un 4 mēnešiem, lai gan Villo līguma termiņš bija noteikts 15 gadu apmērā. CCB apstrīd, ka šo termiņu pamato nepieciešamo ieguldījumu lielums, kā norādīts sākšanas lēmuma 99. apsvērumā. CCB norāda, ka JCD gada finanšu pārskati liecina – izmaksas par velosipēdiem, kas izvietoti saskaņā ar Villo sistēmu, tika amortizētas ar likmi 20 % gadā, un tas nozīmē, ka šie velosipēdi tika pilnībā amortizēti piecu gadu laikā pēc to izvietošanas datuma. |
| --- | --- |

(161)

Pilnvarojums: CCB apstrīd, ka būtu izpildīti pilnvarojuma nosacījumi, kas definēti 2012. gada VTNP lēmuma 4. pantā. No vienas puses, 2010. gada 25. novembra rīkojums par Villo sabiedrisko pakalpojumu izmantošanu tika pieņemts aptuveni divus gadus pēc Villo koncesijas piešķiršanas (58). No otras puses, Villo līguma termiņš tika pagarināts līdz 17 gadiem un 4 mēnešiem, lai gan Villo līguma termiņš bija noteikts 15 gadu apmērā. CCB apstrīd, ka šo termiņu pamato nepieciešamo ieguldījumu lielums, kā norādīts sākšanas lēmuma 99. apsvērumā. CCB norāda, ka JCD gada finanšu pārskati liecina – izmaksas par velosipēdiem, kas izvietoti saskaņā ar Villo sistēmu, tika amortizētas ar likmi 20 % gadā, un tas nozīmē, ka šie velosipēdi tika pilnībā amortizēti piecu gadu laikā pēc to izvietošanas datuma.

CCB

Villo

Villo

58

Villo

Villo

CCB

CCB

JCD

Villo

| (162) | Kompensācija: kompensēšanas mehānisms un kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas kritēriji nebija pietiekami detalizēti. Šajā jomā attiecībā uz reklāmas ieņēmumu sadali CCB uzskata, ka ir svarīgi, lai Beļģijas iestādes ņemtu vērā Villo reklāmas paneļu bruto reitinga punktu (GRP) (59), nevis vidējos ieņēmumus, ko rada visi paneļi, kurus JCD apsaimnieko savu tīklu ietvaros. Attiecībā uz izmaksām, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju, CCB uzsver, ka saskaņā ar 2012. gada VTNP lēmuma 5. pantu tās ir tikai “izmaksas, kas radušās, sniedzot pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi”, un šī definīcija izslēdz iespējamās izmaksas, kas saistītas ar reklāmas iekārtu uzstādīšanu un ekspluatēšanu. |
| --- | --- |

(162)

Kompensācija: kompensēšanas mehānisms un kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas kritēriji nebija pietiekami detalizēti. Šajā jomā attiecībā uz reklāmas ieņēmumu sadali CCB uzskata, ka ir svarīgi, lai Beļģijas iestādes ņemtu vērā Villo reklāmas paneļu bruto reitinga punktu (GRP) (59), nevis vidējos ieņēmumus, ko rada visi paneļi, kurus JCD apsaimnieko savu tīklu ietvaros. Attiecībā uz izmaksām, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju, CCB uzsver, ka saskaņā ar 2012. gada VTNP lēmuma 5. pantu tās ir tikai “izmaksas, kas radušās, sniedzot pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi”, un šī definīcija izslēdz iespējamās izmaksas, kas saistītas ar reklāmas iekārtu uzstādīšanu un ekspluatēšanu.

CCB

Villo

59

JCD

CCB

| (163) | Pārbaude, vai nav notikusi pārmērīga kompensēšana: kā iepriekš norādīts (skatīt 156. apsvērumu), CCB uzskata, ka Villo koncesijas izmantošanas kontekstā nav notikusi nekāda kontrole par to, vai JCD nesaņem pārmērīgu kompensāciju. Turklāt saskaņā ar CCB aprēķiniem JCD saņēma būtisku pārmērīgu kompensāciju. |
| --- | --- |

(163)

Pārbaude, vai nav notikusi pārmērīga kompensēšana: kā iepriekš norādīts (skatīt 156. apsvērumu), CCB uzskata, ka Villo koncesijas izmantošanas kontekstā nav notikusi nekāda kontrole par to, vai JCD nesaņem pārmērīgu kompensāciju. Turklāt saskaņā ar CCB aprēķiniem JCD saņēma būtisku pārmērīgu kompensāciju.

CCB

Villo

JCD

CCB

JCD

4.2.1.4.   Kompensācijas summas

Kompensācijas summas

| (164) | CCB apstrīd summas, kas izriet no pašvaldības nodokļa atvieglojumiem un tika norādītas sākšanas lēmumā. Kā uzskata CCB, šie atvieglojumi ir būtiski palielinājušies, sākot no 2014. gada, kad Villo koncesiju sāka izmantot pilnā apmērā, un sasniedz vismaz 650 000 EUR gadā – būtiski virs maksimāli paredzētajiem [250 000–350 000] EUR gadā (skatīt 22. apsvērumu). |
| --- | --- |

(164)

CCB apstrīd summas, kas izriet no pašvaldības nodokļa atvieglojumiem un tika norādītas sākšanas lēmumā. Kā uzskata CCB, šie atvieglojumi ir būtiski palielinājušies, sākot no 2014. gada, kad Villo koncesiju sāka izmantot pilnā apmērā, un sasniedz vismaz 650 000 EUR gadā – būtiski virs maksimāli paredzētajiem [250 000–350 000] EUR gadā (skatīt 22. apsvērumu).

CCB

CCB

Villo

| (165) | Turklāt CCB apgalvo, ka reklāmas iekārtu izmantošana bez maksas pati par sevi ir valsts atbalsts. CCB uzskata, ka ir skaitliski jāizsaka katra reklāmas paneļa vērtība, un, atsaucoties uz līgumu, ko šis uzņēmums noslēdzis ar Antverpenes pilsētu, secina, ka atbrīvojums no jebkuriem maksājumiem ir nodrošinājis JCD ikgadēju atbalstu gandrīz astoņu miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

(165)

Turklāt CCB apgalvo, ka reklāmas iekārtu izmantošana bez maksas pati par sevi ir valsts atbalsts. CCB uzskata, ka ir skaitliski jāizsaka katra reklāmas paneļa vērtība, un, atsaucoties uz līgumu, ko šis uzņēmums noslēdzis ar Antverpenes pilsētu, secina, ka atbrīvojums no jebkuriem maksājumiem ir nodrošinājis JCD ikgadēju atbalstu gandrīz astoņu miljonu EUR apmērā.

CCB

CCB

JCD

4.2.2.   Otrā sūdzības iesniedzēja iesniegtās piezīmes

Otrā sūdzības iesniedzēja iesniegtās piezīmes

| (166) | Komisija saņēma anonīmas trešās personas piezīmes 2015. gada 17. jūlijā. Anonīmā trešā persona arī norāda, ka Villo līgums piešķir JCD valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(166)

Komisija saņēma anonīmas trešās personas piezīmes 2015. gada 17. jūlijā. Anonīmā trešā persona arī norāda, ka Villo līgums piešķir JCD valsts atbalstu.

Villo

JCD

| (167) | Anonīmā trešā persona jo īpaši apstrīd to, ka šajā gadījumā būtu izpildīti sprieduma Altmark lietā nosacījumi, jo kompensēšanas parametri netika iepriekš noteikti objektīvā un pārredzamā veidā. Turklāt nebija ieviesta nekāda kontroles sistēma, lai novērstu pārmērīgu kompensēšanu, un tas apgrūtina iespējamo saderību, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu. |
| --- | --- |

(167)

Anonīmā trešā persona jo īpaši apstrīd to, ka šajā gadījumā būtu izpildīti sprieduma Altmark lietā nosacījumi, jo kompensēšanas parametri netika iepriekš noteikti objektīvā un pārredzamā veidā. Turklāt nebija ieviesta nekāda kontroles sistēma, lai novērstu pārmērīgu kompensēšanu, un tas apgrūtina iespējamo saderību, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu.

Altmark

| (168) | Visbeidzot, anonīmā trešā persona “stingri” apstrīd Beļģijas iestāžu nostāju, saskaņā ar kuru, lai piesaistītu reklāmas ieņēmumus Villo paneļiem, var izmantot šādas piesaistes formulu, kas ir tikpat būtiska kā GRP (skatīt 196. apsvērumu). |
| --- | --- |

(168)

Visbeidzot, anonīmā trešā persona “stingri” apstrīd Beļģijas iestāžu nostāju, saskaņā ar kuru, lai piesaistītu reklāmas ieņēmumus Villo paneļiem, var izmantot šādas piesaistes formulu, kas ir tikpat būtiska kā GRP (skatīt 196. apsvērumu).

Villo

4.2.3.   JCD iesniegtās piezīmes

JCD iesniegtās piezīmes

| (169) | JCD iesniedza savas piezīmes par sākšanas lēmumu Komisijai 2015. gada 17. jūlija vēstulē. |
| --- | --- |

(169)

JCD iesniedza savas piezīmes par sākšanas lēmumu Komisijai 2015. gada 17. jūlija vēstulē.

JCD

4.2.3.1.   Valsts atbalsta esība

Valsts atbalsta esība

| (170) | JCD apgalvo, ka Villo līgums tiek finansēts tikai no privātiem līdzekļiem un nedod nekādas ekonomiskas priekšrocības. Līdz ar to Villo līgums nesatur valsts atbalstu. Vienīgie šajā gadījumā iesaistītie valsts līdzekļi ir atbrīvojumi no reģionālajām nodevām un cenu pārskatīšanas klauzulas, kas iekļautas ar pašvaldībām noslēgtajos līgumos. JCD apgalvo, ka šie pasākumi jāuzskata par kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas judikatūra Altmark lietā. Jo īpaši JCD izvirza šādus argumentus. |
| --- | --- |

(170)

JCD apgalvo, ka Villo līgums tiek finansēts tikai no privātiem līdzekļiem un nedod nekādas ekonomiskas priekšrocības. Līdz ar to Villo līgums nesatur valsts atbalstu. Vienīgie šajā gadījumā iesaistītie valsts līdzekļi ir atbrīvojumi no reģionālajām nodevām un cenu pārskatīšanas klauzulas, kas iekļautas ar pašvaldībām noslēgtajos līgumos. JCD apgalvo, ka šie pasākumi jāuzskata par kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas judikatūra Altmark lietā. Jo īpaši JCD izvirza šādus argumentus.

JCD

Villo

Villo

JCD

Altmark

JCD

Pirmais kritērijs Altmark spriedumā

Altmark

| (171) | Saskaņā ar rīkojumu, kas regulē Villo līgumā noteiktā pakalpojuma izmantošanu, šis pakalpojums attiecas uz “automatizētas velosipēdu nomas sistēmas organizēšanu cilvēku pārvadāšanai visā Galvaspilsētas Briseles reģiona teritorijā”. JCD uzskata, ka šā pakalpojuma pienākumi būtībā sastāv no tāda velosipēdu nomas tīkla izveidošanas, kas ir nepārtraukti pieejams visiem iedzīvotājiem par pievilcīgu cenu, un paredz pienākumu uzturēt šādu tīklu, piemēram, attiecībā uz velosipēdu plašu pieejamību un bojāto velosipēdu nomaiņu. Tādējādi JCD uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes kritērija ievērošana “šajā gadījumā nerada nekādas grūtības”. |
| --- | --- |

(171)

Saskaņā ar rīkojumu, kas regulē Villo līgumā noteiktā pakalpojuma izmantošanu, šis pakalpojums attiecas uz “automatizētas velosipēdu nomas sistēmas organizēšanu cilvēku pārvadāšanai visā Galvaspilsētas Briseles reģiona teritorijā”. JCD uzskata, ka šā pakalpojuma pienākumi būtībā sastāv no tāda velosipēdu nomas tīkla izveidošanas, kas ir nepārtraukti pieejams visiem iedzīvotājiem par pievilcīgu cenu, un paredz pienākumu uzturēt šādu tīklu, piemēram, attiecībā uz velosipēdu plašu pieejamību un bojāto velosipēdu nomaiņu. Tādējādi JCD uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes kritērija ievērošana “šajā gadījumā nerada nekādas grūtības”.

Villo

JCD

JCD

Otrais kritērijs Altmark spriedumā

Altmark

| (172) | JCD uzsver, ka prasība iepriekš noteikt kompensēšanas kārtību nenozīmē, ka šī kompensācija jāaprēķina, izmantojot īpašu formulu. Šajā gadījumā galvenie finansēšanas sistēmas parametri tika objektīvi un pārredzami norādīti specifikācijā, un, cita starpā, tie paredz, ka:


  i) | koncesionārs sedz ekspluatācijas risku; |
| --- | --- | --- |

(172)

JCD uzsver, ka prasība iepriekš noteikt kompensēšanas kārtību nenozīmē, ka šī kompensācija jāaprēķina, izmantojot īpašu formulu. Šajā gadījumā galvenie finansēšanas sistēmas parametri tika objektīvi un pārredzami norādīti specifikācijā, un, cita starpā, tie paredz, ka:

JCD

i)

koncesionārs sedz ekspluatācijas risku;

| ii) | piešķīrēja iestāde dod priekšroku piedāvājumam, kam nav nepieciešams reģiona finansiālais atbalsts; un |
| --- | --- |

ii)

piešķīrēja iestāde dod priekšroku piedāvājumam, kam nav nepieciešams reģiona finansiālais atbalsts; un

| iii) | reģions nekādā gadījumā pastāvīgi un regulāri neiejaucas finanšu jautājumos. |
| --- | --- |

iii)

reģions nekādā gadījumā pastāvīgi un regulāri neiejaucas finanšu jautājumos.

| (173) | JCD arī uzskata, ka atbrīvojuma no reģionālās atlīdzības modus operandi ļauj to iepriekš precīzi aprēķināt, reizinot fiksēto atlīdzības summu ar uzstādīto iekārtu skaitu. |
| --- | --- |

(173)

JCD arī uzskata, ka atbrīvojuma no reģionālās atlīdzības modus operandi ļauj to iepriekš precīzi aprēķināt, reizinot fiksēto atlīdzības summu ar uzstādīto iekārtu skaitu.

JCD

| (174) | Attiecībā uz cenas pārskatīšanas klauzulām – to finansiālā ietekme bija zināma jau iepriekš, jo to mērķis bija kompensēt pašvaldības nodokļa palielinājumu, neatkarīgi no tā, ka minētā nodokļa izmaiņas, protams, nebija iespējams iepriekš paredzēt. |
| --- | --- |

(174)

Attiecībā uz cenas pārskatīšanas klauzulām – to finansiālā ietekme bija zināma jau iepriekš, jo to mērķis bija kompensēt pašvaldības nodokļa palielinājumu, neatkarīgi no tā, ka minētā nodokļa izmaiņas, protams, nebija iespējams iepriekš paredzēt.

Trešais kritērijs Altmark spriedumā

Altmark

| (175) | JCD uzskata, ka nav saņēmis pārmērīgu kompensāciju, jo:


  i) | atbrīvojums no atlīdzības par reģiona īpašuma izmantošanu reklāmas vajadzībām tika piešķirts par piekrišanu zaudēt lielāku peļņu, jo tika samazināts to reklāmas iekārtu skaits, kuras drīkstēja uzstādīt, piemērojot Villo līgumu; |
| --- | --- | --- |

(175)

JCD uzskata, ka nav saņēmis pārmērīgu kompensāciju, jo:

JCD

i)

atbrīvojums no atlīdzības par reģiona īpašuma izmantošanu reklāmas vajadzībām tika piešķirts par piekrišanu zaudēt lielāku peļņu, jo tika samazināts to reklāmas iekārtu skaits, kuras drīkstēja uzstādīt, piemērojot Villo līgumu;

Villo

| ii) | cenu pārskatīšanas klauzulas, kas tika noslēgtas ar pašvaldībām, bija paredzētas vienīgi, lai aizsargātu līguma līdzsvarotību, kas sākotnēji bija paredzēta Villo līgumā, un to finansiālā ietekme bija ļoti maza – mazāk par [0–50 000] EUR 2013. finanšu gadā un mazāk par [0–50 000] EUR 2014. finanšu gadā; |
| --- | --- |

ii)

cenu pārskatīšanas klauzulas, kas tika noslēgtas ar pašvaldībām, bija paredzētas vienīgi, lai aizsargātu līguma līdzsvarotību, kas sākotnēji bija paredzēta Villo līgumā, un to finansiālā ietekme bija ļoti maza – mazāk par [0–50 000] EUR 2013. finanšu gadā un mazāk par [0–50 000] EUR 2014. finanšu gadā;

Villo

| iii) | klauzula, kuras mērķis ir neitralizēt reģiona nodokļu izmaiņas, ir rutīnas klauzula, kas nekad nav izmantota; |
| --- | --- |

iii)

klauzula, kuras mērķis ir neitralizēt reģiona nodokļu izmaiņas, ir rutīnas klauzula, kas nekad nav izmantota;

| iv) | Beļģijas iestādes stingri kontrolēja Villo līgumu – to reklāmas iekārtu skaits, kuras drīkstēja uzstādīt koncesijas ietvaros, bija precīzi noteikts Villo līgumā; līgums paredzēja stingrus pienākumus attiecībā uz sistēmas funkcionalitāti; JCD bija pienākums regulāri iesniegt reģiona iestādēm informāciju par līguma izpildi; līgums paredzēja JCD pienākumu sniegt vadības komitejai gada ziņojumus par sistēmas izmantošanas datiem; vadības komiteja reizi trijos gados sagatavoja ziņojumu par velosipēdu parka tehnisko un tehnoloģisko stāvokli; un rīkojums, kas regulēja Villo līgumā noteiktā pakalpojuma izmantošanu, paredzēja, ka valdība un reģiona parlaments katru gadu veic koncesijas līguma izpildes pārbaudi. Turklāt saskaņā ar Villo līguma 21. pantu, ja JCD neievērotu spēkā esošos tiesību aktus, kā arī ētikas noteikumus reklāmas jomā, tiktu piemērots naudassods 4 000 EUR dienā; un |
| --- | --- |

iv)

Beļģijas iestādes stingri kontrolēja Villo līgumu – to reklāmas iekārtu skaits, kuras drīkstēja uzstādīt koncesijas ietvaros, bija precīzi noteikts Villo līgumā; līgums paredzēja stingrus pienākumus attiecībā uz sistēmas funkcionalitāti; JCD bija pienākums regulāri iesniegt reģiona iestādēm informāciju par līguma izpildi; līgums paredzēja JCD pienākumu sniegt vadības komitejai gada ziņojumus par sistēmas izmantošanas datiem; vadības komiteja reizi trijos gados sagatavoja ziņojumu par velosipēdu parka tehnisko un tehnoloģisko stāvokli; un rīkojums, kas regulēja Villo līgumā noteiktā pakalpojuma izmantošanu, paredzēja, ka valdība un reģiona parlaments katru gadu veic koncesijas līguma izpildes pārbaudi. Turklāt saskaņā ar Villo līguma 21. pantu, ja JCD neievērotu spēkā esošos tiesību aktus, kā arī ētikas noteikumus reklāmas jomā, tiktu piemērots naudassods 4 000 EUR dienā; un

Villo

Villo

JCD

JCD

Villo

Villo

JCD

| v) | Villo līgums paredzēja finanšu deficītu. |
| --- | --- |

v)

Villo līgums paredzēja finanšu deficītu.

Villo

Ceturtais kritērijs Altmark spriedumā

Altmark

| (176) | JCD apgalvo, ka konkursa procedūra, kuras rezultātā tika noslēgts Villo līgums, bija pietiekami atklāta, pārredzama un nediskriminējoša un nav šaubu, ka reģions izvēlējās kandidātu, kas spēja nodrošināt sabiedriskos pakalpojumus par viszemākajām izmaksām sabiedrībai, jo, pat ņemot vērā papildu pasākumus, kas tika pieņemti pēc konkursa procedūras, JCD piedāvājums joprojām bija visizdevīgākais. |
| --- | --- |

(176)

JCD apgalvo, ka konkursa procedūra, kuras rezultātā tika noslēgts Villo līgums, bija pietiekami atklāta, pārredzama un nediskriminējoša un nav šaubu, ka reģions izvēlējās kandidātu, kas spēja nodrošināt sabiedriskos pakalpojumus par viszemākajām izmaksām sabiedrībai, jo, pat ņemot vērā papildu pasākumus, kas tika pieņemti pēc konkursa procedūras, JCD piedāvājums joprojām bija visizdevīgākais.

JCD

Villo

JCD

4.2.3.2.   Saderība

Saderība

| (177) | Gadījumā, ja Komisija secina, ka atbrīvojums no reģionālajām atlīdzībām un cenu pārskatīšanas klauzulas ir uzskatāmas par valsts atbalstu, JCD apgalvo, ka tās ir saderīgas ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu. |
| --- | --- |

(177)

Gadījumā, ja Komisija secina, ka atbrīvojums no reģionālajām atlīdzībām un cenu pārskatīšanas klauzulas ir uzskatāmas par valsts atbalstu, JCD apgalvo, ka tās ir saderīgas ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu.

JCD

2012. gada VTNP lēmuma piemērojamība

| (178) | 2012. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts ierobežo tā darbības jomu ar atbalstu, kas gadā nepārsniedz summu 15 miljonu EUR apmērā. JCD norāda, ka kompensācija par sabiedriskajiem pakalpojumiem tiek definēta kā jebkura priekšrocība, kas piešķirta no valsts līdzekļiem, un tādēļ, piemērojot šo noteikumu, reklāmas ieņēmumus un lietotāju maksājumus nedrīkst ņemt vērā. Līdz ar to JCD uzskata, ka iespējamā atbalsta gada summa šajā gadījumā ir daudz mazāka par minēto robežvērtību un tādēļ iekļaujas lēmuma darbības jomā. |
| --- | --- |

(178)

2012. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts ierobežo tā darbības jomu ar atbalstu, kas gadā nepārsniedz summu 15 miljonu EUR apmērā. JCD norāda, ka kompensācija par sabiedriskajiem pakalpojumiem tiek definēta kā jebkura priekšrocība, kas piešķirta no valsts līdzekļiem, un tādēļ, piemērojot šo noteikumu, reklāmas ieņēmumus un lietotāju maksājumus nedrīkst ņemt vērā. Līdz ar to JCD uzskata, ka iespējamā atbalsta gada summa šajā gadījumā ir daudz mazāka par minēto robežvērtību un tādēļ iekļaujas lēmuma darbības jomā.

JCD

JCD

2012. gada VTNP lēmuma prasību ievērošana

| (179) | JCD uzskata, ka Villo līgums atbilst 2012. gada VTNP lēmuma prasībām, un izvirza šādus argumentus. |
| --- | --- |

(179)

JCD uzskata, ka Villo līgums atbilst 2012. gada VTNP lēmuma prasībām, un izvirza šādus argumentus.

JCD

Villo

| (180) | Pilnvarojums: JCD atsaucas uz sākšanas lēmuma 73. apsvērumu, saskaņā ar kuru koncesijas operatoram noteiktie sabiedrisko pakalpojumu pienākumi ir izklāstīti Villo līgumā un 2010. gada 25. novembra rīkojumā, ko pieņēmis reģiona parlaments. |
| --- | --- |

(180)

Pilnvarojums: JCD atsaucas uz sākšanas lēmuma 73. apsvērumu, saskaņā ar kuru koncesijas operatoram noteiktie sabiedrisko pakalpojumu pienākumi ir izklāstīti Villo līgumā un 2010. gada 25. novembra rīkojumā, ko pieņēmis reģiona parlaments.

JCD

Villo

| (181) | Attiecībā uz pilnvarojuma termiņu JCD uzskata, ka 15 gadu termiņš ir pamatots, ņemot vērā nepieciešamo ieguldījumu lielumu. Staciju uzstādīšanai un velosipēdu iegādei ir vajadzīgi lieli ieguldījumi, bet Villo līgums ierobežo uzstādāmo reklāmas iekārtu skaitu, kā arī lietotāju tarifu indeksāciju. Turklāt JCD norāda, ka 2005. gada VTNP lēmumā, kas bija piemērojams Villo līguma noslēgšanas laikā, nebija paredzēti noteikumi par attiecīgās koncesijas ilgumu. |
| --- | --- |

(181)

Attiecībā uz pilnvarojuma termiņu JCD uzskata, ka 15 gadu termiņš ir pamatots, ņemot vērā nepieciešamo ieguldījumu lielumu. Staciju uzstādīšanai un velosipēdu iegādei ir vajadzīgi lieli ieguldījumi, bet Villo līgums ierobežo uzstādāmo reklāmas iekārtu skaitu, kā arī lietotāju tarifu indeksāciju. Turklāt JCD norāda, ka 2005. gada VTNP lēmumā, kas bija piemērojams Villo līguma noslēgšanas laikā, nebija paredzēti noteikumi par attiecīgās koncesijas ilgumu.

JCD

Villo

JCD

Villo

| (182) | JCD uzskata, ka šajā gadījumā darba uzdevumā nebija jāparedz nekāda iespējamās pārmērīgās kompensācijas atgūšana, jo jebkurš pārmērīgas kompensēšanas risks tika novērsts, noslēdzot Villo līgumu, cita starpā, tādēļ, ka šā līguma slēgšanas tiesības tika piešķirtas atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā konkursa procedūrā. |
| --- | --- |

(182)

JCD uzskata, ka šajā gadījumā darba uzdevumā nebija jāparedz nekāda iespējamās pārmērīgās kompensācijas atgūšana, jo jebkurš pārmērīgas kompensēšanas risks tika novērsts, noslēdzot Villo līgumu, cita starpā, tādēļ, ka šā līguma slēgšanas tiesības tika piešķirtas atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā konkursa procedūrā.

JCD

Villo

| (183) | Kompensācija: JCD norāda, ka, tā kā koncesijas izmantošana līdz šim ir radījusi iztrūkumu, to nebija iespējams pārmērīgi kompensēt. Tādēļ nav nepieciešams aprēķināt JCD pamatdarbības peļņu, lai pārbaudītu, vai to var uzskatīt par pamatotu, un tādēļ nav jāpārliecinās, vai atskaites vērtība, ko izmanto, lai pārbaudītu pārmērīgas kompensācijas neesību, nav pārāk liela. |
| --- | --- |

(183)

Kompensācija: JCD norāda, ka, tā kā koncesijas izmantošana līdz šim ir radījusi iztrūkumu, to nebija iespējams pārmērīgi kompensēt. Tādēļ nav nepieciešams aprēķināt JCD pamatdarbības peļņu, lai pārbaudītu, vai to var uzskatīt par pamatotu, un tādēļ nav jāpārliecinās, vai atskaites vērtība, ko izmanto, lai pārbaudītu pārmērīgas kompensācijas neesību, nav pārāk liela.

JCD

JCD

| (184) | Attiecībā uz reklāmas ieņēmumu sadalījumu saistībā ar Villo līgumu, JCD norāda, ka uzstādītās iekārtas ir vērtējamas pēc aptverto iedzīvotāju skaita, ietekmes uz mērķauditoriju un reklāmas paneļu skaita, neatkarīgi no šo paneļu saistības ar līgumu un ņemot vērā konkurences situāciju un paneļu stratēģiski svarīgo izvietojumu pilsētā. Uzņēmums apgalvo, ka nav nozīmes novērtēt reālo vērtību, pamatojoties tikai uz GRP, kā to piedāvā CCB (skatīt 162. apsvērumu), jo panelis, kas tiek pārdots atsevišķi (pat ar ļoti augstu GRP rādītāju), nav interesants reklāmdevējiem, kuri vēlas aptvert visu valsti. |
| --- | --- |

(184)

Attiecībā uz reklāmas ieņēmumu sadalījumu saistībā ar Villo līgumu, JCD norāda, ka uzstādītās iekārtas ir vērtējamas pēc aptverto iedzīvotāju skaita, ietekmes uz mērķauditoriju un reklāmas paneļu skaita, neatkarīgi no šo paneļu saistības ar līgumu un ņemot vērā konkurences situāciju un paneļu stratēģiski svarīgo izvietojumu pilsētā. Uzņēmums apgalvo, ka nav nozīmes novērtēt reālo vērtību, pamatojoties tikai uz GRP, kā to piedāvā CCB (skatīt 162. apsvērumu), jo panelis, kas tiek pārdots atsevišķi (pat ar ļoti augstu GRP rādītāju), nav interesants reklāmdevējiem, kuri vēlas aptvert visu valsti.

Villo

JCD

CCB

| (185) | Kompensācijas kontrole: JCD uzskata, ka Villo līgumā paredzētie darbības kontroles pasākumi (skatīt 175. apsvēruma iv) punktu) spēj nodrošināt pārmērīgas kompensēšanas neesību. |
| --- | --- |

(185)

Kompensācijas kontrole: JCD uzskata, ka Villo līgumā paredzētie darbības kontroles pasākumi (skatīt 175. apsvēruma iv) punktu) spēj nodrošināt pārmērīgas kompensēšanas neesību.

JCD

Villo

4.2.3.3.   Kompensāciju kopsumma

Kompensāciju kopsumma

| (186) | Attiecībā uz atbrīvojumu no atlīdzības par reģiona publiskās telpas izmantošanu JCD norāda, ka sarunās, kas notika pirms Villo līguma noslēgšanas, JCD piekrita samazināt to reklāmas iekārtu skaitu, kuras var uzstādīt sabiedrisko pakalpojumu koncesijas ietvaros, salīdzinājumā ar skaitu, kas bija paredzēts JCD piedāvājumā. |
| --- | --- |

(186)

Attiecībā uz atbrīvojumu no atlīdzības par reģiona publiskās telpas izmantošanu JCD norāda, ka sarunās, kas notika pirms Villo līguma noslēgšanas, JCD piekrita samazināt to reklāmas iekārtu skaitu, kuras var uzstādīt sabiedrisko pakalpojumu koncesijas ietvaros, salīdzinājumā ar skaitu, kas bija paredzēts JCD piedāvājumā.

JCD

Villo

JCD

JCD

| (187) | Savrupi izvietoto 2 m2 iekārtu skaits, kā arī 8 m2 iekārtu skaits, tika samazināts par 25 vienībām. Savukārt reģions piešķīra JCD atbrīvojumu no atlīdzības par reģiona publiskās telpas izmantošanu attiecībā uz iekārtām ar 8 m2 laukumu, kas uzstādītas saskaņā ar Villo līgumu. |
| --- | --- |

(187)

Savrupi izvietoto 2 m2 iekārtu skaits, kā arī 8 m2 iekārtu skaits, tika samazināts par 25 vienībām. Savukārt reģions piešķīra JCD atbrīvojumu no atlīdzības par reģiona publiskās telpas izmantošanu attiecībā uz iekārtām ar 8 m2 laukumu, kas uzstādītas saskaņā ar Villo līgumu.

2

2

JCD

2

Villo

| (188) | Šis atbrīvojums nepārsniedz maksimālo summu [50 000–150 000] EUR gadā (skatīt 22. apsvērumu). |
| --- | --- |

(188)

Šis atbrīvojums nepārsniedz maksimālo summu [50 000–150 000] EUR gadā (skatīt 22. apsvērumu).

| (189) | Attiecībā uz pašvaldības nodokļu izmaiņu neitralizēšanu JCD paskaidro, ka to finansiālā ietekme praksē ir ļoti ierobežota. Tā ir atkarīga gan no attiecīgo nodokļu ieviešanas, gan no JCD rēķinu lieluma. Atlīdzība, ko JCD iekasēja saskaņā ar cenu pārskatīšanas klauzulām, praksē līdz 2017. gadam bija mazāka par [0–50 000] EUR gadā. |
| --- | --- |

(189)

Attiecībā uz pašvaldības nodokļu izmaiņu neitralizēšanu JCD paskaidro, ka to finansiālā ietekme praksē ir ļoti ierobežota. Tā ir atkarīga gan no attiecīgo nodokļu ieviešanas, gan no JCD rēķinu lieluma. Atlīdzība, ko JCD iekasēja saskaņā ar cenu pārskatīšanas klauzulām, praksē līdz 2017. gadam bija mazāka par [0–50 000] EUR gadā.

JCD

JCD

JCD

4.3.   Beļģijas iesniegtās piezīmes

Beļģijas iesniegtās piezīmes

4.3.1.   Beļģijas iesniegtās piezīmes par sākšanas lēmumu

Beļģijas iesniegtās piezīmes par sākšanas lēmumu

| (190) | Beļģijas iestādes savas piezīmes par sākšanas lēmumu nosūtīja ar 2015. gada 21. maija vēstuli. |
| --- | --- |

(190)

Beļģijas iestādes savas piezīmes par sākšanas lēmumu nosūtīja ar 2015. gada 21. maija vēstuli.

4.3.1.1.   Valsts atbalsta esība

Valsts atbalsta esība

| (191) | Beļģijas iestādes apstiprināja savu sākotnējo nostāju, ka Villo līgumā, kas noslēgts ar JCD, paredzētie pasākumi atbilst visiem Altmark sprieduma kritērijiem un tādējādi nav uzskatāmi par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(191)

Beļģijas iestādes apstiprināja savu sākotnējo nostāju, ka Villo līgumā, kas noslēgts ar JCD, paredzētie pasākumi atbilst visiem Altmark sprieduma kritērijiem un tādējādi nav uzskatāmi par valsts atbalstu.

Villo

JCD

Altmark

| (192) | Tās jo īpaši minēja šādus argumentus. |
| --- | --- |

(192)

Tās jo īpaši minēja šādus argumentus.

Pirmais kritērijs Altmark spriedumā

Altmark

| (193) | Veicinot ekoloģisku transportlīdzekļu izmantošanu, lai risinātu pārvietošanās problēmas Briselē, Beļģijas iestādes uzskata, ka automatizētas velosipēdu nomas sistēmas nodrošināšana sabiedrībai neapšaubāmi ir sabiedriskas nozīmes mērķis. |
| --- | --- |

(193)

Veicinot ekoloģisku transportlīdzekļu izmantošanu, lai risinātu pārvietošanās problēmas Briselē, Beļģijas iestādes uzskata, ka automatizētas velosipēdu nomas sistēmas nodrošināšana sabiedrībai neapšaubāmi ir sabiedriskas nozīmes mērķis.

Otrais kritērijs Altmark spriedumā

Altmark

| (194) | Beļģijas iestādes uzskata, ka specifikācijā, pamatojoties uz kuru JCD un CCB izstrādāja detalizēto piedāvājumu, bija ietverti galvenie finansēšanas sistēmas parametri:


  i) | sistēmas ieņēmumi pilnā apmērā ir privātas izcelsmes; |
| --- | --- | --- |

(194)

Beļģijas iestādes uzskata, ka specifikācijā, pamatojoties uz kuru JCD un CCB izstrādāja detalizēto piedāvājumu, bija ietverti galvenie finansēšanas sistēmas parametri:

JCD

CCB

i)

sistēmas ieņēmumi pilnā apmērā ir privātas izcelsmes;

| ii) | nekādas tiešas subsīdijas vai tiešas kompensācijas par koncesijas radītajiem zaudējumiem; un |
| --- | --- |

ii)

nekādas tiešas subsīdijas vai tiešas kompensācijas par koncesijas radītajiem zaudējumiem; un

| iii) | ekspluatācijas risku pilnībā sedz koncesionārs. |
| --- | --- |

iii)

ekspluatācijas risku pilnībā sedz koncesionārs.

Trešais kritērijs Altmark spriedumā

Altmark

| (195) | Pirmkārt, Beļģijas iestādes uzskata, ka koncesija tika piešķirta atklātas, pārredzamas un nediskriminējošas konkurences apstākļos, ļaujot pieņemt, ka nenotiek pārmērīga kompensēšana. Tā kā reģions bija nepārprotami izslēdzis tiešas subsīdijas maksāšanu, tā vietā piešķirot koncesiju, tās atklātais, pārredzamais un nediskriminējošais raksturs noteikti ļāva izslēgt jebkādu pārmērīgas kompensēšanas risku. |
| --- | --- |

(195)

Pirmkārt, Beļģijas iestādes uzskata, ka koncesija tika piešķirta atklātas, pārredzamas un nediskriminējošas konkurences apstākļos, ļaujot pieņemt, ka nenotiek pārmērīga kompensēšana. Tā kā reģions bija nepārprotami izslēdzis tiešas subsīdijas maksāšanu, tā vietā piešķirot koncesiju, tās atklātais, pārredzamais un nediskriminējošais raksturs noteikti ļāva izslēgt jebkādu pārmērīgas kompensēšanas risku.

| (196) | Otrkārt, koncesijai paredzētie finanšu pasākumi nespētu radīt nekādu pārmērīgu kompensāciju JCD. Beļģijas iestādes uzskata, ka:


  i) | labums, ko JCD guva no atbrīvojuma no atlīdzības maksāšanas par reģiona publiskās telpas izmantošanu, nepārsniedza [50 000–150 000] EUR gadā, sedzot tikai nelielu daļu no koncesijas kopējām ekspluatācijas izmaksām, un 2012. gadā tas veidoja tikai [0–5] % izmaksu; |
| --- | --- | --- |

(196)

Otrkārt, koncesijai paredzētie finanšu pasākumi nespētu radīt nekādu pārmērīgu kompensāciju JCD. Beļģijas iestādes uzskata, ka:

JCD

i)

labums, ko JCD guva no atbrīvojuma no atlīdzības maksāšanas par reģiona publiskās telpas izmantošanu, nepārsniedza [50 000–150 000] EUR gadā, sedzot tikai nelielu daļu no koncesijas kopējām ekspluatācijas izmaksām, un 2012. gadā tas veidoja tikai [0–5] % izmaksu;

JCD

| ii) | iespējamo turpmāko reģionālo nodokļu izmaiņu neitralizēšana (skatīt 22. apsvērumu) ir parasts noteikums ilgtermiņa koncesijas līgumos, ko jo īpaši pamato reģiona autonomā nodokļu jurisdikcija un apstāklis, ka nekāda kompensācija netiek paredzēta gadījumā, ja koncesijas izmantošana rada zaudējumus. Šajā gadījumā reģionālie nodokļi un maksas netika palielinātas, tādēļ neitralizācijas klauzula nekad netika piemērota; |
| --- | --- |

ii)

iespējamo turpmāko reģionālo nodokļu izmaiņu neitralizēšana (skatīt 22. apsvērumu) ir parasts noteikums ilgtermiņa koncesijas līgumos, ko jo īpaši pamato reģiona autonomā nodokļu jurisdikcija un apstāklis, ka nekāda kompensācija netiek paredzēta gadījumā, ja koncesijas izmantošana rada zaudējumus. Šajā gadījumā reģionālie nodokļi un maksas netika palielinātas, tādēļ neitralizācijas klauzula nekad netika piemērota;

| iii) | cenu pārskatīšanas klauzulas divpusējos līgumos, ko slēdz ar pašvaldībām (skatīt 22. apsvērumu), tikai paredz neatkarīgu korekciju, lai nodrošinātu līguma līdzsvarotību, un tās nekādi neietekmē pašvaldības nodokļu līmeni, kuru pašvaldības drīkst pārskatīt pēc saviem ieskatiem. Kā noteikts sākšanas lēmuma 82. apsvērumā, šī neitralizācija nepārsniegtu summu no [50 000–100 000] līdz [250 000–350 000] EUR, atkarībā no attiecīgās salīdzināmās likmes; |
| --- | --- |

iii)

cenu pārskatīšanas klauzulas divpusējos līgumos, ko slēdz ar pašvaldībām (skatīt 22. apsvērumu), tikai paredz neatkarīgu korekciju, lai nodrošinātu līguma līdzsvarotību, un tās nekādi neietekmē pašvaldības nodokļu līmeni, kuru pašvaldības drīkst pārskatīt pēc saviem ieskatiem. Kā noteikts sākšanas lēmuma 82. apsvērumā, šī neitralizācija nepārsniegtu summu no [50 000–100 000] līdz [250 000–350 000] EUR, atkarībā no attiecīgās salīdzināmās likmes;

| iv) | attiecībā uz reklāmas ieņēmumu sadalījumu JCD katram līgumam piemēro vērtēšanas koeficientu, kas atbilst pievienotajai vērtībai, salīdzinājumā ar vidējiem ieņēmumiem no viena reklāmas paneļa – šāda metodika atbilst nozares jaunākajai praksei; un |
| --- | --- |

iv)

attiecībā uz reklāmas ieņēmumu sadalījumu JCD katram līgumam piemēro vērtēšanas koeficientu, kas atbilst pievienotajai vērtībai, salīdzinājumā ar vidējiem ieņēmumiem no viena reklāmas paneļa – šāda metodika atbilst nozares jaunākajai praksei; un

JCD

| v) | koncesijas līgums tika sistemātiski kontrolēts. No vienas puses, vadības komiteja (60) un atbalsta komiteja, kurai JCD iesniedza gada ziņojumus par sistēmas darbību, bija atbildīgas par līguma pareizas izpildes uzraudzību. No otras puses, 2010. gada 25. novembra rīkojums paredzēja ikgadēju pārbaudi par koncesijas līguma izpildi, ko īstenoja Galvaspilsētas Briseles reģiona valdība un Galvaspilsētas Briseles reģiona parlaments. |
| --- | --- |

v)

koncesijas līgums tika sistemātiski kontrolēts. No vienas puses, vadības komiteja (60) un atbalsta komiteja, kurai JCD iesniedza gada ziņojumus par sistēmas darbību, bija atbildīgas par līguma pareizas izpildes uzraudzību. No otras puses, 2010. gada 25. novembra rīkojums paredzēja ikgadēju pārbaudi par koncesijas līguma izpildi, ko īstenoja Galvaspilsētas Briseles reģiona valdība un Galvaspilsētas Briseles reģiona parlaments.

60

JCD

Ceturtais kritērijs Altmark spriedumā

Altmark

| (197) | Beļģijas iestādes uzskata, ka Villo koncesija JCD tika piešķirta, izmantojot atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu procedūru. Attiecībā uz finanšu pasākumiem, kas tika pievienoti jau pēc konkursa (skatīt 22. apsvērumu), to vienīgais mērķis bija kompensēt paredzamo reklāmas ieņēmumu samazinājumu un saglabāt līguma līdzsvarotību nākotnē. |
| --- | --- |

(197)

Beļģijas iestādes uzskata, ka Villo koncesija JCD tika piešķirta, izmantojot atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu procedūru. Attiecībā uz finanšu pasākumiem, kas tika pievienoti jau pēc konkursa (skatīt 22. apsvērumu), to vienīgais mērķis bija kompensēt paredzamo reklāmas ieņēmumu samazinājumu un saglabāt līguma līdzsvarotību nākotnē.

Villo

JCD

4.3.1.2.   Saderība

Saderība

| (198) | Pat pieņemot, ka Villo līgumā paredzētie pasākumi ir valsts atbalsts, Beļģijas iestādes uzskata, ka tie varētu būt saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ņemot vērā to, ka:


  i) | koplietošanas velosipēdu nodrošināšana, veicinot videi nekaitīgu transporta veidu kā alternatīvu automobiļiem, ir skaidri noteikts mērķis Kopienas interesēs; |
| --- | --- | --- |

(198)

Pat pieņemot, ka Villo līgumā paredzētie pasākumi ir valsts atbalsts, Beļģijas iestādes uzskata, ka tie varētu būt saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ņemot vērā to, ka:

Villo

i)

koplietošanas velosipēdu nodrošināšana, veicinot videi nekaitīgu transporta veidu kā alternatīvu automobiļiem, ir skaidri noteikts mērķis Kopienas interesēs;

| ii) | koncesijas finansēšana gandrīz pilnībā no privātiem līdzekļiem ir piemērots un samērīgs pasākums ar stimulējošu ietekmi; un |
| --- | --- |

ii)

koncesijas finansēšana gandrīz pilnībā no privātiem līdzekļiem ir piemērots un samērīgs pasākums ar stimulējošu ietekmi; un

| iii) | konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir ierobežota, jo šī koncesija ir efektīvas un pārredzamas konkurences rezultāts un to piemēro tikai vietējā mērogā. |
| --- | --- |

iii)

konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir ierobežota, jo šī koncesija ir efektīvas un pārredzamas konkurences rezultāts un to piemēro tikai vietējā mērogā.

4.3.2.   Beļģijas iesniegtie komentāri par ieinteresēto personu piezīmēm

Beļģijas iesniegtie komentāri par ieinteresēto personu piezīmēm

| (199) | Beļģijas iestādes savas piezīmes par ieinteresēto personu piezīmēm nosūtīja ar 2015. gada 2. oktobra vēstuli. |
| --- | --- |

(199)

Beļģijas iestādes savas piezīmes par ieinteresēto personu piezīmēm nosūtīja ar 2015. gada 2. oktobra vēstuli.

| (200) | Beļģijas iestādes noraida sūdzību iesniedzēju izvirzītos argumentus. Tās apgalvo, ka Villo līgumā paredzētie pasākumi atbilst visiem Altmark sprieduma kritērijiem un tādēļ nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Beļģijas iestādes arī uzskata, ka šie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz:


  i) | Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu; un |
| --- | --- | --- |

(200)

Beļģijas iestādes noraida sūdzību iesniedzēju izvirzītos argumentus. Tās apgalvo, ka Villo līgumā paredzētie pasākumi atbilst visiem Altmark sprieduma kritērijiem un tādēļ nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Beļģijas iestādes arī uzskata, ka šie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz:

Villo

Altmark

i)

Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu; un

| ii) | 2012. gada VTNP lēmumu. |
| --- | --- |

ii)

2012. gada VTNP lēmumu.

4.3.2.1.   Valsts atbalsta esība

Valsts atbalsta esība

| (201) | Kaut arī CCB apgalvo, ka Galvaspilsētas Briseles reģions piešķīra JCD tiesības aizņemt un izmantot publisko telpu reklāmas nolūkos, neprasot par to samaksu, Beļģijas iestādes noraida šo pieņēmumu un atzīmē, ka par reklāmas iekārtu ekspluatāciju pretī tika saņemta velosipēdu nomas sabiedriskā pakalpojuma sniegšana, kā bija paredzēts uzaicinājumā uz konkursu. |
| --- | --- |

(201)

Kaut arī CCB apgalvo, ka Galvaspilsētas Briseles reģions piešķīra JCD tiesības aizņemt un izmantot publisko telpu reklāmas nolūkos, neprasot par to samaksu, Beļģijas iestādes noraida šo pieņēmumu un atzīmē, ka par reklāmas iekārtu ekspluatāciju pretī tika saņemta velosipēdu nomas sabiedriskā pakalpojuma sniegšana, kā bija paredzēts uzaicinājumā uz konkursu.

CCB

JCD

| (202) | Turklāt Beļģijas iestādes apstiprina nostāju, ko tās bija paudušas savā 2015. gada 21. maija vēstulē, saskaņā ar kuru Altmark sprieduma kritēriji šajā gadījumā tika izpildīti (skatīt 191.–197. apsvērumu). Tās izvirza jaunus argumentus attiecībā uz diviem pirmajiem Altmark sprieduma kritērijiem (skatīt 203.–204. apsvērumu). |
| --- | --- |

(202)

Turklāt Beļģijas iestādes apstiprina nostāju, ko tās bija paudušas savā 2015. gada 21. maija vēstulē, saskaņā ar kuru Altmark sprieduma kritēriji šajā gadījumā tika izpildīti (skatīt 191.–197. apsvērumu). Tās izvirza jaunus argumentus attiecībā uz diviem pirmajiem Altmark sprieduma kritērijiem (skatīt 203.–204. apsvērumu).

Altmark

Altmark

Pirmais kritērijs Altmark spriedumā

Altmark

| (203) | Kā uzskata Beļģijas iestādes, šajā gadījumā nav pareizs CCB apgalvojums, ka velosipēdu nomas pakalpojums, kas līdzīgs Villo sistēmai, jau tiek sniegts citās Eiropas pilsētās, neklasificējot to nepārprotami kā pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Tās norāda, ka vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma jēdziens ir relatīvs jēdziens, kas atkarīgs no apstākļiem. Šajā gadījumā Galvaspilsētas Briseles reģions saskaras ar īpaši spēcīgu spiedienu, ko rada lielais automobiļu skaits, tādēļ jāveic vērienīgi un efektīvi pasākumi. No iesniegtā Antverpenes pilsētas piemēra Beļģijas iestādes secina, ka attiecīgais operators (CCB) saņem tiešas subsīdijas. |
| --- | --- |

(203)

Kā uzskata Beļģijas iestādes, šajā gadījumā nav pareizs CCB apgalvojums, ka velosipēdu nomas pakalpojums, kas līdzīgs Villo sistēmai, jau tiek sniegts citās Eiropas pilsētās, neklasificējot to nepārprotami kā pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Tās norāda, ka vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma jēdziens ir relatīvs jēdziens, kas atkarīgs no apstākļiem. Šajā gadījumā Galvaspilsētas Briseles reģions saskaras ar īpaši spēcīgu spiedienu, ko rada lielais automobiļu skaits, tādēļ jāveic vērienīgi un efektīvi pasākumi. No iesniegtā Antverpenes pilsētas piemēra Beļģijas iestādes secina, ka attiecīgais operators (CCB) saņem tiešas subsīdijas.

CCB

Villo

CCB

Otrais kritērijs Altmark spriedumā

Altmark

| (204) | Beļģijas iestādes uzskata, ka gadījumā, ja konkursa sludinājumā būtu precīzi jānorāda sabiedriskā pakalpojuma finansēšanas veids, konkurences apstākļiem nebūtu nekādas nozīmes, jo kandidātiem nebūtu manevrēšanas iespēju. Beļģijas iestādes apstiprina savu nostāju, ka specifikācijā bija sniegts objektīvs un pārredzams pakalpojuma finansēšanas veida raksturojums (skatīt 194. apsvērumu). |
| --- | --- |

(204)

Beļģijas iestādes uzskata, ka gadījumā, ja konkursa sludinājumā būtu precīzi jānorāda sabiedriskā pakalpojuma finansēšanas veids, konkurences apstākļiem nebūtu nekādas nozīmes, jo kandidātiem nebūtu manevrēšanas iespēju. Beļģijas iestādes apstiprina savu nostāju, ka specifikācijā bija sniegts objektīvs un pārredzams pakalpojuma finansēšanas veida raksturojums (skatīt 194. apsvērumu).

4.3.2.2.   Saderība

Saderība

2012. gada VTNP lēmuma piemērojamība

| (205) | Kaut arī Beļģijas varas iestādes nepiekrīt vērtējumam par jebkāda atbalsta esību, tās uzskata, ka šā iespējamā atbalsta kopējā summa jebkurā gadījumā ir daudz mazāka par 15 miljoniem EUR, jo ieņēmumi ar tikai privātu raksturu (piemēram, ieņēmumi no reklāmas) netiek iekļauti atbalsta aprēķinā. Līdz ar to Beļģijas iestādes uzskata, ka iespējamā atbalsta ikgadējā summa noteikti iekļaujas 2012. gada VTNP lēmuma darbības jomā. |
| --- | --- |

(205)

Kaut arī Beļģijas varas iestādes nepiekrīt vērtējumam par jebkāda atbalsta esību, tās uzskata, ka šā iespējamā atbalsta kopējā summa jebkurā gadījumā ir daudz mazāka par 15 miljoniem EUR, jo ieņēmumi ar tikai privātu raksturu (piemēram, ieņēmumi no reklāmas) netiek iekļauti atbalsta aprēķinā. Līdz ar to Beļģijas iestādes uzskata, ka iespējamā atbalsta ikgadējā summa noteikti iekļaujas 2012. gada VTNP lēmuma darbības jomā.

2012. gada VTNP lēmuma nosacījumu izpilde

| (206) | Attiecībā uz koncesijas termiņa pagarināšanu (skatīt 161. apsvērumu) Beļģijas iestādes uzskata, ka tā bija pirmā posma termiņa saskaņošana ar otrā posma termiņu (skatīt 20. apsvērumu). Šādu saskaņošanu pamatoja vairāki iemesli – ilgākas nekā paredzēts dažādās nepieciešamās procedūras, vēlme saskaņot abus posmus, rūpējoties par labu pārvaldību, nepieciešamība kompensēt reklāmas iekārtu skaita samazinājumu un vēlme pietiekami ilgu laiku sniegt sabiedriskos pakalpojumus iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(206)

Attiecībā uz koncesijas termiņa pagarināšanu (skatīt 161. apsvērumu) Beļģijas iestādes uzskata, ka tā bija pirmā posma termiņa saskaņošana ar otrā posma termiņu (skatīt 20. apsvērumu). Šādu saskaņošanu pamatoja vairāki iemesli – ilgākas nekā paredzēts dažādās nepieciešamās procedūras, vēlme saskaņot abus posmus, rūpējoties par labu pārvaldību, nepieciešamība kompensēt reklāmas iekārtu skaita samazinājumu un vēlme pietiekami ilgu laiku sniegt sabiedriskos pakalpojumus iedzīvotājiem.

| (207) | Beļģijas iestādes uzskata, ka Villo koncesija bija piešķirta JCD ar skaidru un nepārprotamu pilnvarojumu, kas noteica kompensēšanas parametrus un ļāva novērst pārmērīgu kompensēšanu (skatīt 193.–197. apsvērumu). |
| --- | --- |

(207)

Beļģijas iestādes uzskata, ka Villo koncesija bija piešķirta JCD ar skaidru un nepārprotamu pilnvarojumu, kas noteica kompensēšanas parametrus un ļāva novērst pārmērīgu kompensēšanu (skatīt 193.–197. apsvērumu).

Villo

JCD

LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts

| (208) | Beļģijas iestādes apstiprina savu nostāju, ko tās pauda 2015. gada 21. maija vēstulē (skatīt 198. apsvērumu), ka Villo līgumā paredzētos pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo:


  i) | koplietošanas velosipēdu nodrošināšana ir skaidri definēts mērķis Kopienas interesēs; |
| --- | --- | --- |

(208)

Beļģijas iestādes apstiprina savu nostāju, ko tās pauda 2015. gada 21. maija vēstulē (skatīt 198. apsvērumu), ka Villo līgumā paredzētos pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo:

Villo

i)

koplietošanas velosipēdu nodrošināšana ir skaidri definēts mērķis Kopienas interesēs;

| ii) | līgums bija iecerēts kā piemērots un samērīgs instruments ar stimulējošu ietekmi; |
| --- | --- |

ii)

līgums bija iecerēts kā piemērots un samērīgs instruments ar stimulējošu ietekmi;

| iii) | konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību bija ierobežota. |
| --- | --- |

iii)

konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību bija ierobežota.

4.4.   Ieinteresēto personu iesniegtās papildu piezīmes

Ieinteresēto personu iesniegtās papildu piezīmes

4.4.1.   CCB iesniegtās papildu piezīmes

CCB iesniegtās papildu piezīmes

| (209) | Kā uzskata CCB, JCD izmaksas, kas radās, izpildot Villo līgumu, bija ievērojami mazākas nekā sākotnēji deklarētās izmaksas, tātad tās izmaksas, uz kurām Beļģijas iestādes atsaucas, lai pierādītu pārmērīgas kompensēšanas neesību:


  i) | JCD guva labumu no ekspluatācijā nododamo velosipēdu skaita samazināšanas no 5000 uz 4500 velosipēdiem; |
| --- | --- | --- |

(209)

Kā uzskata CCB, JCD izmaksas, kas radās, izpildot Villo līgumu, bija ievērojami mazākas nekā sākotnēji deklarētās izmaksas, tātad tās izmaksas, uz kurām Beļģijas iestādes atsaucas, lai pierādītu pārmērīgas kompensēšanas neesību:

CCB

JCD

Villo

i)

JCD guva labumu no ekspluatācijā nododamo velosipēdu skaita samazināšanas no 5000 uz 4500 velosipēdiem;

JCD

| ii) | JCD varēja gūt lielus ietaupījumus, pateicoties Villo līguma papildinājumam, kas samazināja uzstādāmo velosipēdu staciju skaitu no 400 uz 360; un |
| --- | --- |

ii)

JCD varēja gūt lielus ietaupījumus, pateicoties Villo līguma papildinājumam, kas samazināja uzstādāmo velosipēdu staciju skaitu no 400 uz 360; un

JCD

Villo

| iii) | Villo reģistrētais braucienu skaits 2015. gadā samazinājās par 150 000, salīdzinot ar 2014. gadu. |
| --- | --- |

iii)

Villo reģistrētais braucienu skaits 2015. gadā samazinājās par 150 000, salīdzinot ar 2014. gadu.

Villo

| (210) | CCB aprēķināja reklāmas ieņēmumus, ko, izpildot Villo līgumu, nopelnīja JCD, identificējot reklāmas iekārtas pēc to uzstādīšanas datuma un atrašanās vietas, pēc tam aprēķinot JCD apsaimniekoto reklāmas paneļu skaitu un, visbeidzot, piemērojot savam tīklam Briselē JCD oficiālās likmes, kā arī atlaides, ko šāda veida iekārtām parasti piemēro vides reklāmas nozarē. Saskaņā ar šiem aprēķiniem JCD daudz par zemu novērtēja attiecīgos reklāmas ieņēmumus. |
| --- | --- |

(210)

CCB aprēķināja reklāmas ieņēmumus, ko, izpildot Villo līgumu, nopelnīja JCD, identificējot reklāmas iekārtas pēc to uzstādīšanas datuma un atrašanās vietas, pēc tam aprēķinot JCD apsaimniekoto reklāmas paneļu skaitu un, visbeidzot, piemērojot savam tīklam Briselē JCD oficiālās likmes, kā arī atlaides, ko šāda veida iekārtām parasti piemēro vides reklāmas nozarē. Saskaņā ar šiem aprēķiniem JCD daudz par zemu novērtēja attiecīgos reklāmas ieņēmumus.

CCB

Villo

JCD

JCD

JCD

JCD

| (211) | CCB secina, ka JCD laikā no 2009. gada maija līdz 2017. gada februārim saņēma pārmērīgu kompensāciju 27,3 miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

(211)

CCB secina, ka JCD laikā no 2009. gada maija līdz 2017. gada februārim saņēma pārmērīgu kompensāciju 27,3 miljonu EUR apmērā.

CCB

JCD

| (212) | Tā kā pārmērīgas kompensācijas neesība netika kontrolēta (skatīt 163. apsvērumu), CCB uzskata, ka bija jāievieš kontroles sistēma, lai katru gadu pārbaudītu, vai koncesionāram neveidojas pārmērīga kompensācija, un vajadzības gadījumā – jākoriģē šī konstatētā pārmērīgā kompensācija. Šī kontrole bija jāveic neatkarīgai trešai personai. |
| --- | --- |

(212)

Tā kā pārmērīgas kompensācijas neesība netika kontrolēta (skatīt 163. apsvērumu), CCB uzskata, ka bija jāievieš kontroles sistēma, lai katru gadu pārbaudītu, vai koncesionāram neveidojas pārmērīga kompensācija, un vajadzības gadījumā – jākoriģē šī konstatētā pārmērīgā kompensācija. Šī kontrole bija jāveic neatkarīgai trešai personai.

CCB

| (213) | Turklāt CCB uzskata, ka kontroli pār to, vai neveidojas pārmērīga kompensācija, vajadzētu balstīt uz pamatotu peļņu, kas aprēķināta, salīdzinot ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma izmaksām, nevis ar gūtajiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(213)

Turklāt CCB uzskata, ka kontroli pār to, vai neveidojas pārmērīga kompensācija, vajadzētu balstīt uz pamatotu peļņu, kas aprēķināta, salīdzinot ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma izmaksām, nevis ar gūtajiem ieņēmumiem.

CCB

4.4.2.   JCD iesniegtās papildu piezīmes

JCD iesniegtās papildu piezīmes

| (214) | Attiecībā uz GRP rādītāja izmantošanu, nosakot reklāmas ieņēmumus no Villo līguma (skatīt 162. un 184. apsvērumu), JCD paskaidroja, ka tas ir viens no kritērijiem, ko izmanto, lai noteiktu reklāmas tīklu vērtību. Tomēr JCD uzskata, ka ar reklāmas iekārtu teorētisko GRP rādītāju nepietiek, lai varētu novērtēt līgumā minētās iekārtas. JCD vērtē iekārtas, kas uzstādītas atbilstoši katram līgumam, ņemot vērā vidējos ieņēmumus no viena paneļa, kas aprēķināti valsts mērogā, un piemērojot tiem korekcijas koeficientu, atkarībā no dažādiem faktoriem, jo īpaši no paneļu GRP, no iekārtu atrašanās vietas pilsētā, kas ir stratēģiski svarīga reklāmdevējiem, kā arī no reklāmas spiediena pakāpes, kas dažādās pilsētās atšķiras, un no konkurences apstākļiem. |
| --- | --- |

(214)

Attiecībā uz GRP rādītāja izmantošanu, nosakot reklāmas ieņēmumus no Villo līguma (skatīt 162. un 184. apsvērumu), JCD paskaidroja, ka tas ir viens no kritērijiem, ko izmanto, lai noteiktu reklāmas tīklu vērtību. Tomēr JCD uzskata, ka ar reklāmas iekārtu teorētisko GRP rādītāju nepietiek, lai varētu novērtēt līgumā minētās iekārtas. JCD vērtē iekārtas, kas uzstādītas atbilstoši katram līgumam, ņemot vērā vidējos ieņēmumus no viena paneļa, kas aprēķināti valsts mērogā, un piemērojot tiem korekcijas koeficientu, atkarībā no dažādiem faktoriem, jo īpaši no paneļu GRP, no iekārtu atrašanās vietas pilsētā, kas ir stratēģiski svarīga reklāmdevējiem, kā arī no reklāmas spiediena pakāpes, kas dažādās pilsētās atšķiras, un no konkurences apstākļiem.

Villo

JCD

JCD

JCD

| (215) | Uzsverot GRP ierobežoto nozīmi, JCD tomēr atzīmē, ka, salīdzinot GRP un viena paneļa cenu lielākajā valsts mēroga tīklā un lielākajā Briseles tīklā, tiek konstatēta pārmaksa – attiecīgi [10–20] % un [20–30] %, un tā ir tuva korekcijas koeficientam, ko piemēro paneļiem saskaņā ar Villo līgumu, proti, [20–30] %. |
| --- | --- |

(215)

Uzsverot GRP ierobežoto nozīmi, JCD tomēr atzīmē, ka, salīdzinot GRP un viena paneļa cenu lielākajā valsts mēroga tīklā un lielākajā Briseles tīklā, tiek konstatēta pārmaksa – attiecīgi [10–20] % un [20–30] %, un tā ir tuva korekcijas koeficientam, ko piemēro paneļiem saskaņā ar Villo līgumu, proti, [20–30] %.

GRP

JCD

GRP

Villo

| (216) | Attiecībā uz izmaksām, kas radās, izpildot Villo līgumu, JCD uzskata, ka CCB iegūtās summas neatbilst realitātei, un to var izskaidrot šādi:


  i) | CCB metodikā netiek ņemti vērā nepieciešamie ieguldījumi, lai izveidotu nepieciešamo infrastruktūru koncesijas sākumposmā; |
| --- | --- | --- |

(216)

Attiecībā uz izmaksām, kas radās, izpildot Villo līgumu, JCD uzskata, ka CCB iegūtās summas neatbilst realitātei, un to var izskaidrot šādi:

Villo

JCD

CCB

i)

CCB metodikā netiek ņemti vērā nepieciešamie ieguldījumi, lai izveidotu nepieciešamo infrastruktūru koncesijas sākumposmā;

CCB

| ii) | CCB norāda, ka izmaksas par vienu velosipēdu gadā sasniedza 1 450 EUR, kā bija minēts JCD piedāvājumā, un šīs summas pamatā bija aprēķini. |
| --- | --- |

ii)

CCB norāda, ka izmaksas par vienu velosipēdu gadā sasniedza 1 450 EUR, kā bija minēts JCD piedāvājumā, un šīs summas pamatā bija aprēķini.

CCB

JCD

| (217) | JCD neatzīst summas, ko CCB piedāvā attiecībā uz pašvaldības nodokļa neitralizēšanu (skatīt 164. apsvērumu). Kā uzskata JCD, atšķirība starp CCB aprēķinātajām summām un faktiskajām summām ir izskaidrojama šādi:


  i) | tika norādītas nepareizas nodokļa likmes – pretēji CCB aprēķiniem, tikai dažas pašvaldības reklāmas iekārtām piemēro nodokļa likmi, kas pārsniedz 75 EUR par vienu ritinātu kvadrātmetru gadā; |
| --- | --- | --- |

(217)

JCD neatzīst summas, ko CCB piedāvā attiecībā uz pašvaldības nodokļa neitralizēšanu (skatīt 164. apsvērumu). Kā uzskata JCD, atšķirība starp CCB aprēķinātajām summām un faktiskajām summām ir izskaidrojama šādi:

JCD

CCB

JCD

CCB

i)

tika norādītas nepareizas nodokļa likmes – pretēji CCB aprēķiniem, tikai dažas pašvaldības reklāmas iekārtām piemēro nodokļa likmi, kas pārsniedz 75 EUR par vienu ritinātu kvadrātmetru gadā;

CCB

| ii) | mehānisms tika piemērots pašvaldībām, uz kurām tas neattiecas – šķiet, ka CCB ir piemērojusi pārskatīšanas mehānismu Etterbeek, Schaerbeek un Saint-Josse komūnām, lai gan divpusējos līgumos ar šīm komūnām minētā klauzula nav iekļauta; |
| --- | --- |

ii)

mehānisms tika piemērots pašvaldībām, uz kurām tas neattiecas – šķiet, ka CCB ir piemērojusi pārskatīšanas mehānismu Etterbeek, Schaerbeek un Saint-Josse komūnām, lai gan divpusējos līgumos ar šīm komūnām minētā klauzula nav iekļauta;

CCB

Etterbeek

Schaerbeek

Saint-Josse

| iii) | mehānisms tika piemērots automātiski – praksē JCD saņēma summas saskaņā ar pārskatīšanas mehānismu tikai pēc atlīdzības iekasēšanas pašvaldībās. Var paiet noteikts laiks starp reklāmas iekārtu uzstādīšanu un ekspluatēšanu un to summu saņemšanu, kas tiek iekasētas saskaņā ar pārskatīšanas klauzulām. |
| --- | --- |

iii)

mehānisms tika piemērots automātiski – praksē JCD saņēma summas saskaņā ar pārskatīšanas mehānismu tikai pēc atlīdzības iekasēšanas pašvaldībās. Var paiet noteikts laiks starp reklāmas iekārtu uzstādīšanu un ekspluatēšanu un to summu saņemšanu, kas tiek iekasētas saskaņā ar pārskatīšanas klauzulām.

JCD

| (218) | Attiecībā uz reklāmas ieņēmumiem CCB pārāk zemu novērtē JCD piemēroto atlaidi – šīs atlaides līmenis sasniedza [60–70] %, nevis 40 %. Piemērojot atbilstošu atlaides līmeni, reklāmas ieņēmumi ir daudz mazāki – gandrīz uz pusi – par CCB aprēķinātajiem. |
| --- | --- |

(218)

Attiecībā uz reklāmas ieņēmumiem CCB pārāk zemu novērtē JCD piemēroto atlaidi – šīs atlaides līmenis sasniedza [60–70] %, nevis 40 %. Piemērojot atbilstošu atlaides līmeni, reklāmas ieņēmumi ir daudz mazāki – gandrīz uz pusi – par CCB aprēķinātajiem.

CCB

JCD

CCB

| (219) | JCD apstrīd arī summu, ko CCB piedāvā attiecībā uz reklāmas iekārtu izmantošanu bez maksas (skatīt 165. apsvērumu). JCD uzskata – CCB ignorē to, ka Villo koncesijā paredzēto reklāmas iekārtu ekspluatācija nav atdalāma no velosipēdu nomas sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas. Reklāmas ieņēmumi būtībā bija paredzēti sabiedriskā pakalpojuma finansēšanai. |
| --- | --- |

(219)

JCD apstrīd arī summu, ko CCB piedāvā attiecībā uz reklāmas iekārtu izmantošanu bez maksas (skatīt 165. apsvērumu). JCD uzskata – CCB ignorē to, ka Villo koncesijā paredzēto reklāmas iekārtu ekspluatācija nav atdalāma no velosipēdu nomas sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas. Reklāmas ieņēmumi būtībā bija paredzēti sabiedriskā pakalpojuma finansēšanai.

JCD

CCB

JCD

CCB

Villo

| (220) | JCD uzskata, ka reklāmas iekārtas tika izmantotas, lai finansētu Villo koncesiju, jo Villo iekārtas tika ekspluatētas, lai segtu lielās izmaksas, kas radās, sniedzot velosipēdu nomas sabiedrisko pakalpojumu. |
| --- | --- |

(220)

JCD uzskata, ka reklāmas iekārtas tika izmantotas, lai finansētu Villo koncesiju, jo Villo iekārtas tika ekspluatētas, lai segtu lielās izmaksas, kas radās, sniedzot velosipēdu nomas sabiedrisko pakalpojumu.

JCD

Villo

Villo

4.5.   Beļģijas iesniegtās papildu piezīmes

Beļģijas iesniegtās papildu piezīmes

| (221) | Attiecībā uz Villo līguma ilgumu (skatīt 161. apsvērumu) Beļģijas iestādes arī atzīmē, ka 2005. gada VTNP lēmumā, ko piemēroja Villo līguma noslēgšanas laikā, nebija paredzēts neviens noteikums, kas regulētu šā sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas ilgumu (skatīt 181. apsvērumu). Turklāt Beļģijas iestādes uzskata, ka Villo koncesijas pagarināšana, pievienojot līgumam papildinājumu, bija pamatota trīs iemeslu dēļ:


  i) | apstākļi, kurus līgumslēdzējas puses nevarēja kontrolēt, bija aizkavējuši līguma izpildi; |
| --- | --- | --- |

(221)

Attiecībā uz Villo līguma ilgumu (skatīt 161. apsvērumu) Beļģijas iestādes arī atzīmē, ka 2005. gada VTNP lēmumā, ko piemēroja Villo līguma noslēgšanas laikā, nebija paredzēts neviens noteikums, kas regulētu šā sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas ilgumu (skatīt 181. apsvērumu). Turklāt Beļģijas iestādes uzskata, ka Villo koncesijas pagarināšana, pievienojot līgumam papildinājumu, bija pamatota trīs iemeslu dēļ:

Villo

Villo

Villo

i)

apstākļi, kurus līgumslēdzējas puses nevarēja kontrolēt, bija aizkavējuši līguma izpildi;

| ii) | bija vēlams saskaņot abus Villo līguma posmus – abi līguma posmi sākotnēji bija ieplānoti uz piecpadsmit gadiem, bet tie sākās dažādos laikos. Šis apstāklis praksē būtu radījis divus atsevišķus termiņus pirmajam un otrajam posmam (kā norādīts papildinājuma preambulā); un |
| --- | --- |

ii)

bija vēlams saskaņot abus Villo līguma posmus – abi līguma posmi sākotnēji bija ieplānoti uz piecpadsmit gadiem, bet tie sākās dažādos laikos. Šis apstāklis praksē būtu radījis divus atsevišķus termiņus pirmajam un otrajam posmam (kā norādīts papildinājuma preambulā); un

Villo

| iii) | JCD izmantoto reklāmas mēbeļu skaits tika samazināts saskaņā ar Villo līguma papildinājumu. |
| --- | --- |

iii)

JCD izmantoto reklāmas mēbeļu skaits tika samazināts saskaņā ar Villo līguma papildinājumu.

JCD

Villo

4.6.   
  Villo līguma otrais papildinājums

Villo

| (222) | Villo līguma papildinājumu Galvaspilsētas Briseles reģiona valdība un JCD parakstīja 2018. gada 29. martā. Šis papildinājums tika ieviests, lai varētu precīzāk un regulārāk kontrolēt, vai nenotiek pārmērīga kompensēšana. |
| --- | --- |

(222)

Villo līguma papildinājumu Galvaspilsētas Briseles reģiona valdība un JCD parakstīja 2018. gada 29. martā. Šis papildinājums tika ieviests, lai varētu precīzāk un regulārāk kontrolēt, vai nenotiek pārmērīga kompensēšana.

Villo

JCD

| (223) | Papildinājums paredz, ka JCD atsevišķās izmaksu uzskaites rezultāti tiek nosūtīti reģionam. Šie rezultāti parāda Villo koncesijas ieņēmumus, atsevišķi nodalot kā lietotāju maksājumus saņemtās summas, ieņēmumus no reklāmas, atbrīvojumu no atlīdzības maksājumiem reģionam un pašvaldību nodokļa palielinājuma neitralizēšanu, kā arī koncesijas izmaksas, atsevišķi nodalot ekspluatācijas izmaksas, apsaimniekošanas izmaksas un ar Villo pakalpojumu saistīto ieguldījumu amortizāciju. |
| --- | --- |

(223)

Papildinājums paredz, ka JCD atsevišķās izmaksu uzskaites rezultāti tiek nosūtīti reģionam. Šie rezultāti parāda Villo koncesijas ieņēmumus, atsevišķi nodalot kā lietotāju maksājumus saņemtās summas, ieņēmumus no reklāmas, atbrīvojumu no atlīdzības maksājumiem reģionam un pašvaldību nodokļa palielinājuma neitralizēšanu, kā arī koncesijas izmaksas, atsevišķi nodalot ekspluatācijas izmaksas, apsaimniekošanas izmaksas un ar Villo pakalpojumu saistīto ieguldījumu amortizāciju.

JCD

Villo

Villo

| (224) | Papildinājums paredz, ka JCD gada finanšu pārskatu kontrolieris (turpmāk – “kontrolieris”) katru gadu pārbauda, vai JCD piemērotie uzskaites nodalīšanas principi atbilst 2012. gada VTNP lēmumam. Katru gadu pēc kontroliera veiktās pārbaudes atsevišķās uzskaites rezultāti tiek nosūtīti revidentam. |
| --- | --- |

(224)

Papildinājums paredz, ka JCD gada finanšu pārskatu kontrolieris (turpmāk – “kontrolieris”) katru gadu pārbauda, vai JCD piemērotie uzskaites nodalīšanas principi atbilst 2012. gada VTNP lēmumam. Katru gadu pēc kontroliera veiktās pārbaudes atsevišķās uzskaites rezultāti tiek nosūtīti revidentam.

JCD

JCD

| (225) | Revidents katru gadu pārbauda, vai vajadzību novērtējuma (EBIT) gada kopsummas dalījums ar izmaksu, kas saistītas ar Villo koncesijas izmantošanu, gada kopsummu (no 2009. gada) nepārsniedz robežvērtību [10–20] % (61). Ja šī robežvērtība ir pārsniegta (un minētā pārsnieguma ietvaros), atlīdzības reģionam summu, no kuras JCD ir atbrīvots, pieskaitot arī summu, ko rada ar pašvaldību nodokļiem saistītie pasākumi, ar atpakaļejošu datumu pilnībā vai daļēji izmaksā par iepriekšējo gadu. |
| --- | --- |

(225)

Revidents katru gadu pārbauda, vai vajadzību novērtējuma (EBIT) gada kopsummas dalījums ar izmaksu, kas saistītas ar Villo koncesijas izmantošanu, gada kopsummu (no 2009. gada) nepārsniedz robežvērtību [10–20] % (61). Ja šī robežvērtība ir pārsniegta (un minētā pārsnieguma ietvaros), atlīdzības reģionam summu, no kuras JCD ir atbrīvots, pieskaitot arī summu, ko rada ar pašvaldību nodokļiem saistītie pasākumi, ar atpakaļejošu datumu pilnībā vai daļēji izmaksā par iepriekšējo gadu.

EBIT

Villo

61

JCD

| (226) | Papildinājums arī paredz, ka kontrolieris, izmantojot šo metodi, pārbauda, vai par 2009.–2017. gadu nav konstatēta pārmērīga kompensācija, un sagatavo vadības komitejai adresētu kopsavilkuma ziņojumu. Ziņojums bija jāsagatavo iespējami ātri pēc minētā papildinājuma parakstīšanas. |
| --- | --- |

(226)

Papildinājums arī paredz, ka kontrolieris, izmantojot šo metodi, pārbauda, vai par 2009.–2017. gadu nav konstatēta pārmērīga kompensācija, un sagatavo vadības komitejai adresētu kopsavilkuma ziņojumu. Ziņojums bija jāsagatavo iespējami ātri pēc minētā papildinājuma parakstīšanas.

4.7.   Laikā pirms otrā papildinājuma veikto pasākumu novērtējums

Laikā pirms otrā papildinājuma veikto pasākumu novērtējums

| (227) | Komisija savā novērtējumā izšķir laikposmu pirms papildinājuma pieņemšanas (skatīt 222. apsvērumu) un pēc papildinājuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(227)

Komisija savā novērtējumā izšķir laikposmu pirms papildinājuma pieņemšanas (skatīt 222. apsvērumu) un pēc papildinājuma pieņemšanas.

4.7.1.   Valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

Valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

| (228) | Kritēriji valsts atbalsta esības noteikšanai ir norādīti 70.–71. apsvērumā. 229.–249. apsvērumā tiek pārbaudīts, vai šie kritēriji ir izpildīti attiecībā uz katru pasākumu – atbrīvojumu no atlīdzības reģionam par publiskās telpas izmantošanu, pašvaldību nodokļa palielināšanas neitralizēšanu un reģionālo nodokļu neprognozējamības klauzulu (skatīt 22. apsvērumu). |
| --- | --- |

(228)

Kritēriji valsts atbalsta esības noteikšanai ir norādīti 70.–71. apsvērumā. 229.–249. apsvērumā tiek pārbaudīts, vai šie kritēriji ir izpildīti attiecībā uz katru pasākumu – atbrīvojumu no atlīdzības reģionam par publiskās telpas izmantošanu, pašvaldību nodokļa palielināšanas neitralizēšanu un reģionālo nodokļu neprognozējamības klauzulu (skatīt 22. apsvērumu).

4.7.1.1.   Attiecināmība uz valsti un valsts līdzekļi

Attiecināmība uz valsti un valsts līdzekļi

| (229) | Kritēriji attiecināmības uz valsti un valsts līdzekļu esības noteikšanai ir norādīti 72. un 73. apsvērumā. |
| --- | --- |

(229)

Kritēriji attiecināmības uz valsti un valsts līdzekļu esības noteikšanai ir norādīti 72. un 73. apsvērumā.

Attiecināmība

| (230) | Netiek apstrīdēts, ka Villo koncesiju piešķīra Galvaspilsētas Briseles reģions un ka šis reģions pēc tam piešķīra arī papildu pasākumus (skatīt 19.–22. apsvērumu). Līdz ar to apstrīdētie pasākumi ir attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(230)

Netiek apstrīdēts, ka Villo koncesiju piešķīra Galvaspilsētas Briseles reģions un ka šis reģions pēc tam piešķīra arī papildu pasākumus (skatīt 19.–22. apsvērumu). Līdz ar to apstrīdētie pasākumi ir attiecināmi uz valsti.

Villo

Valsts līdzekļi

| (231) | Ieņēmumu zaudēšana Galvaspilsētas Briseles reģionā, kā arī dažādās pašvaldībās, kas ietilpst šā reģiona teritorijā, saistībā ar apstrīdētajiem pasākumiem ir valsts iestāžu neiegūtie līdzekļi un tādēļ arī valsts līdzekļi, kas pārskaitīti JCD. |
| --- | --- |

(231)

Ieņēmumu zaudēšana Galvaspilsētas Briseles reģionā, kā arī dažādās pašvaldībās, kas ietilpst šā reģiona teritorijā, saistībā ar apstrīdētajiem pasākumiem ir valsts iestāžu neiegūtie līdzekļi un tādēļ arī valsts līdzekļi, kas pārskaitīti JCD.

JCD

| (232) | Attiecīgie valsts līdzekļi konkrēti ir: i) neiegūtie līdzekļi, atbrīvojot no Galvaspilsētas Briseles reģiona publiskās telpas izmantošanas maksas reklāmas iekārtas ar laukumu 8 m2, un šie līdzekļi nepārsniedz [50 000–150 000] EUR gadā; ii) zaudētie ieņēmumi saistībā ar iespējamās reģionālo nodokļu palielināšanas neitralizēšanu, un to summa ir vienāda ar attiecīgā palielinājuma summu; un iii) zaudētie ieņēmumi saistībā ar iespējamās pašvaldības nodokļu palielināšanas neitralizēšanu, un to summa ir vienāda ar attiecīgā palielinājuma summu, sasniedzot ne vairāk kā [250 000–350 000] EUR gadā (skatīt 22. apsvērumu). |
| --- | --- |

(232)

Attiecīgie valsts līdzekļi konkrēti ir: i) neiegūtie līdzekļi, atbrīvojot no Galvaspilsētas Briseles reģiona publiskās telpas izmantošanas maksas reklāmas iekārtas ar laukumu 8 m2, un šie līdzekļi nepārsniedz [50 000–150 000] EUR gadā; ii) zaudētie ieņēmumi saistībā ar iespējamās reģionālo nodokļu palielināšanas neitralizēšanu, un to summa ir vienāda ar attiecīgā palielinājuma summu; un iii) zaudētie ieņēmumi saistībā ar iespējamās pašvaldības nodokļu palielināšanas neitralizēšanu, un to summa ir vienāda ar attiecīgā palielinājuma summu, sasniedzot ne vairāk kā [250 000–350 000] EUR gadā (skatīt 22. apsvērumu).

2

| (233) | Villo velosipēdu nomas sistēmu, papildus klientu maksājumiem, finansē arī no reklāmas iekārtu apsaimniekošanas un ekspluatācijas. Reklāmas ieņēmumi un koncesijas lietotāju maksājumi ir tikai privāti līdzekļi, un tos nevar klasificēt kā valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(233)

Villo velosipēdu nomas sistēmu, papildus klientu maksājumiem, finansē arī no reklāmas iekārtu apsaimniekošanas un ekspluatācijas. Reklāmas ieņēmumi un koncesijas lietotāju maksājumi ir tikai privāti līdzekļi, un tos nevar klasificēt kā valsts līdzekļus.

Villo

| (234) | Komisija uzskata, ka JCD saņemtie reklāmas ieņēmumi acīmredzami nav valsts līdzekļi, jo šie reklāmas ieņēmumi rodas no privātiem līgumiem starp JCD un klientiem, un valsts tajos vispār neiejaucas. |
| --- | --- |

(234)

Komisija uzskata, ka JCD saņemtie reklāmas ieņēmumi acīmredzami nav valsts līdzekļi, jo šie reklāmas ieņēmumi rodas no privātiem līgumiem starp JCD un klientiem, un valsts tajos vispār neiejaucas.

JCD

JCD

| (235) | Turklāt nav iespējams uzskatīt, ka Galvaspilsētas Briseles reģions atsakās no valsts līdzekļiem tikai tāpēc vien, ka pats neveic nekādu saimniecisko darbību. Šāda valsts līdzekļu izpratne būtu pārāk plaša un liegtu valstij atļaut jebkuras darbības savā teritorijā, iepriekš nepārbaudot, vai valsts pati nevar veikt attiecīgo darbību. |
| --- | --- |

(235)

Turklāt nav iespējams uzskatīt, ka Galvaspilsētas Briseles reģions atsakās no valsts līdzekļiem tikai tāpēc vien, ka pats neveic nekādu saimniecisko darbību. Šāda valsts līdzekļu izpratne būtu pārāk plaša un liegtu valstij atļaut jebkuras darbības savā teritorijā, iepriekš nepārbaudot, vai valsts pati nevar veikt attiecīgo darbību.

4.7.1.2.   Ekonomiskās priekšrocības piešķiršana

Ekonomiskās priekšrocības piešķiršana

| (236) | Kritēriji selektīvas ekonomiskas priekšrocības esības noteikšanai ir norādīti 82. un 83. apsvērumā. |
| --- | --- |

(236)

Kritēriji selektīvas ekonomiskas priekšrocības esības noteikšanai ir norādīti 82. un 83. apsvērumā.

| (237) | Šajā gadījumā atbrīvojums no atlīdzības reģionam un pašvaldību nodokļu palielināšanas neitralizēšana ļāva JCD nesegt izmaksas, kuras parasti būtu jāsedz no uzņēmuma finanšu līdzekļiem, tādēļ tās, visticamāk, radīja priekšrocību. |
| --- | --- |

(237)

Šajā gadījumā atbrīvojums no atlīdzības reģionam un pašvaldību nodokļu palielināšanas neitralizēšana ļāva JCD nesegt izmaksas, kuras parasti būtu jāsedz no uzņēmuma finanšu līdzekļiem, tādēļ tās, visticamāk, radīja priekšrocību.

JCD

| (238) | Beļģijas iestādes tomēr apgalvo, ka šie papildu pasākumi jāuzskata par kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas judikatūra Altmark spriedumā. |
| --- | --- |

(238)

Beļģijas iestādes tomēr apgalvo, ka šie papildu pasākumi jāuzskata par kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas judikatūra Altmark spriedumā.

Altmark

| (239) | Altmark spriedumā Eiropas Savienības Tiesa norādīja, ka to izmaksu kompensēšana no valsts līdzekļiem, kas radušās, sniedzot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, nerada priekšrocības, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti visi četri šādi nosacījumi (62):


  i) | saņēmējuzņēmumam faktiski ir jābūt uzliktām sabiedrisko pakalpojumu pildīšanas saistībām un šīm saistībām jābūt skaidri definētām; |
| --- | --- | --- |

(239)

Altmark spriedumā Eiropas Savienības Tiesa norādīja, ka to izmaksu kompensēšana no valsts līdzekļiem, kas radušās, sniedzot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, nerada priekšrocības, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti visi četri šādi nosacījumi (62):

Altmark

62

i)

saņēmējuzņēmumam faktiski ir jābūt uzliktām sabiedrisko pakalpojumu pildīšanas saistībām un šīm saistībām jābūt skaidri definētām;

| ii) | kompensācijas aprēķināšanas kritēriji iepriekš ir jānosaka objektīvā un pārredzamā veidā; |
| --- | --- |

ii)

kompensācijas aprēķināšanas kritēriji iepriekš ir jānosaka objektīvā un pārredzamā veidā;

| iii) | kompensācija nevar pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visus izdevumus vai daļu izdevumu, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos ienākumus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo pienākumu izpildi; un |
| --- | --- |

iii)

kompensācija nevar pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visus izdevumus vai daļu izdevumu, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos ienākumus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo pienākumu izpildi; un

| iv) | ja tā uzņēmuma atlase, kas atbild par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, nav veikta, izmantojot publiskā iepirkuma procedūru, kas ļauj izvēlēties kandidātu, kurš spēj sniegt šos pakalpojumus, radot vismazākās izmaksas pašvaldībai, nepieciešamās kompensācijas līmenis jānosaka, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kas, pildot šos pienākumus, rastos pareizi vadītam un pietiekami aprīkotam vidējam uzņēmumam. |
| --- | --- |

iv)

ja tā uzņēmuma atlase, kas atbild par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, nav veikta, izmantojot publiskā iepirkuma procedūru, kas ļauj izvēlēties kandidātu, kurš spēj sniegt šos pakalpojumus, radot vismazākās izmaksas pašvaldībai, nepieciešamās kompensācijas līmenis jānosaka, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kas, pildot šos pienākumus, rastos pareizi vadītam un pietiekami aprīkotam vidējam uzņēmumam.

| (240) | Attiecībā uz otro Altmark kritēriju Komisija norāda, ka papildu pasākumu, kas tika iekļauti līgumā tikai pēc konkursa, un jo īpaši tāda pasākuma kā pašvaldību nodokļu palielināšanas neitralizēšana, finansiālā ietekme uz Galvaspilsētas Briseles reģionu nebija zināma laikā, kad šo pasākumu piešķīra, jo tā ir pilnībā atkarīga no pašvaldību nodokļu turpmākajām izmaiņām. Tā kā šā pasākuma maksimālā finansiālā ietekme nav ierobežota, Komisija to neuzskata par pilnīgi pārredzamu. |
| --- | --- |

(240)

Attiecībā uz otro Altmark kritēriju Komisija norāda, ka papildu pasākumu, kas tika iekļauti līgumā tikai pēc konkursa, un jo īpaši tāda pasākuma kā pašvaldību nodokļu palielināšanas neitralizēšana, finansiālā ietekme uz Galvaspilsētas Briseles reģionu nebija zināma laikā, kad šo pasākumu piešķīra, jo tā ir pilnībā atkarīga no pašvaldību nodokļu turpmākajām izmaiņām. Tā kā šā pasākuma maksimālā finansiālā ietekme nav ierobežota, Komisija to neuzskata par pilnīgi pārredzamu.

Altmark

| (241) | Attiecībā uz trešo Altmark kritēriju – analizēto papildu pasākumu piešķiršanas laikā iepriekš netika pārbaudīts, vai JCD koncesijas izmantošanas laikā saņemtā kompensācija nepārsniegs summu, kas ir nepieciešama, lai segtu visas izmaksas vai to daļu, kas rodas, izpildot izrietošās saistības, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi. |
| --- | --- |

(241)

Attiecībā uz trešo Altmark kritēriju – analizēto papildu pasākumu piešķiršanas laikā iepriekš netika pārbaudīts, vai JCD koncesijas izmantošanas laikā saņemtā kompensācija nepārsniegs summu, kas ir nepieciešama, lai segtu visas izmaksas vai to daļu, kas rodas, izpildot izrietošās saistības, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi.

Altmark

JCD

| (242) | Visbeidzot, attiecībā uz ceturto Altmark kritēriju Komisija uzskata, ka, pievienojot vairākus pasākumus jau pēc konkursa, nav skaidrs, vai, ņemot vērā Altmark sprieduma judikatūru, var uzskatīt par sasniegtu šā konkursa mērķi, proti, atlasīt operatoru, kas sabiedrībai var sniegt pakalpojumu par viszemāko maksu. Būtībā, ja visi kompensējamie pasākumi netiek iekļauti attiecīgajā uzaicinājumā uz konkursu, ir grūti secināt, vai šāds konkurss ļauj izvēlēties operatoru, kas sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu par viszemāko maksu, pat ja pati konkursa procedūra ir pārredzama. |
| --- | --- |

(242)

Visbeidzot, attiecībā uz ceturto Altmark kritēriju Komisija uzskata, ka, pievienojot vairākus pasākumus jau pēc konkursa, nav skaidrs, vai, ņemot vērā Altmark sprieduma judikatūru, var uzskatīt par sasniegtu šā konkursa mērķi, proti, atlasīt operatoru, kas sabiedrībai var sniegt pakalpojumu par viszemāko maksu. Būtībā, ja visi kompensējamie pasākumi netiek iekļauti attiecīgajā uzaicinājumā uz konkursu, ir grūti secināt, vai šāds konkurss ļauj izvēlēties operatoru, kas sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu par viszemāko maksu, pat ja pati konkursa procedūra ir pārredzama.

Altmark

Altmark

| (243) | 240.–242. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka Altmark judikatūras nosacījumi šajā gadījumā nav izpildīti un līdz ar to papildu valsts līdzekļu pārskaitīšana, par kuru tika izlemts jau pēc konkursa, radīja JCD ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(243)

240.–242. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka Altmark judikatūras nosacījumi šajā gadījumā nav izpildīti un līdz ar to papildu valsts līdzekļu pārskaitīšana, par kuru tika izlemts jau pēc konkursa, radīja JCD ekonomisku priekšrocību.

Altmark

JCD

| (244) | Attiecībā uz šīs priekšrocības summas aprēķināšanu sākotnēji Beļģijas iestādes uzskatīja, ka pašvaldību nodokļu neitralizēšana sasniedza ne vairāk kā aptuveni [50 000–100 000] EUR gadā. Tomēr šajā aprēķinā tika ņemts vērā tas, ka pašvaldības parasti piemēro samazinātu nodokļa likmi sabiedriskajiem pakalpojumiem, salīdzinot ar komerciālajiem operatoriem, kuriem jāmaksā augstāka standarta likme. Beļģijas iestādes uzskata par priekšrocību tikai starpību starp labvēlīgāko nodokļa likmi, ko parasti piešķir sabiedriskajiem pakalpojumiem, un nodokļa likmi, ko faktiski piemēroja JCD saskaņā ar Villo koncesiju. Savukārt Komisija uzskata, ka JCD faktiski piešķirtā priekšrocība atbilst starpībai starp standarta likmi un JCD piemēroto likmi. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sākotnējiem aprēķiniem šī priekšrocība varēja sasniegt ne vairāk kā [250 000–350 000] EUR gadā (63). |
| --- | --- |

(244)

Attiecībā uz šīs priekšrocības summas aprēķināšanu sākotnēji Beļģijas iestādes uzskatīja, ka pašvaldību nodokļu neitralizēšana sasniedza ne vairāk kā aptuveni [50 000–100 000] EUR gadā. Tomēr šajā aprēķinā tika ņemts vērā tas, ka pašvaldības parasti piemēro samazinātu nodokļa likmi sabiedriskajiem pakalpojumiem, salīdzinot ar komerciālajiem operatoriem, kuriem jāmaksā augstāka standarta likme. Beļģijas iestādes uzskata par priekšrocību tikai starpību starp labvēlīgāko nodokļa likmi, ko parasti piešķir sabiedriskajiem pakalpojumiem, un nodokļa likmi, ko faktiski piemēroja JCD saskaņā ar Villo koncesiju. Savukārt Komisija uzskata, ka JCD faktiski piešķirtā priekšrocība atbilst starpībai starp standarta likmi un JCD piemēroto likmi. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sākotnējiem aprēķiniem šī priekšrocība varēja sasniegt ne vairāk kā [250 000–350 000] EUR gadā (63).

JCD

Villo

JCD

JCD

63

| (245) | Kopumā JCD ieguva priekšrocību, kuras summa sasniedza ne vairāk kā [400 000–500 000] EUR gadā [50 000–150 000] EUR par atbrīvojumu no atlīdzības, izmantojot Galvaspilsētas Briseles reģiona publisko telpu, un [250 000–350 000] EUR, piemērojot cenu pārskatīšanas klauzulu attiecībā uz pašvaldību nodokļiem, skatīt 22. apsvērumu). |
| --- | --- |

(245)

Kopumā JCD ieguva priekšrocību, kuras summa sasniedza ne vairāk kā [400 000–500 000] EUR gadā [50 000–150 000] EUR par atbrīvojumu no atlīdzības, izmantojot Galvaspilsētas Briseles reģiona publisko telpu, un [250 000–350 000] EUR, piemērojot cenu pārskatīšanas klauzulu attiecībā uz pašvaldību nodokļiem, skatīt 22. apsvērumu).

JCD

4.7.1.3.   Selektīvs raksturs

Selektīvs raksturs

| (246) | Kritēriji pasākuma selektīvā rakstura izvērtēšanai ir norādīti 97. apsvērumā. |
| --- | --- |

(246)

Kritēriji pasākuma selektīvā rakstura izvērtēšanai ir norādīti 97. apsvērumā.

| (247) | Tā kā apstrīdētie pasākumi ir individuāli atbalsta pasākumi, ekonomiskas priekšrocības identificēšana (skatīt 236.–245. apsvērumu) ļauj pieņemt, ka tie ir selektīvi (64). Tā kā nav norādes par pretējo, minētais pieņēmums ir piemērojams arī šajā gadījumā, un tas ir pietiekams, lai pasākumus atzītu par selektīviem. |
| --- | --- |

(247)

Tā kā apstrīdētie pasākumi ir individuāli atbalsta pasākumi, ekonomiskas priekšrocības identificēšana (skatīt 236.–245. apsvērumu) ļauj pieņemt, ka tie ir selektīvi (64). Tā kā nav norādes par pretējo, minētais pieņēmums ir piemērojams arī šajā gadījumā, un tas ir pietiekams, lai pasākumus atzītu par selektīviem.

64

4.7.1.4.   Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (248) | To pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 103.–121. apsvērumā, JCD piešķirtajiem papildu pasākumiem attiecībā uz Villo koncesiju ir ietekme, kas potenciāli var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(248)

To pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 103.–121. apsvērumā, JCD piešķirtajiem papildu pasākumiem attiecībā uz Villo koncesiju ir ietekme, kas potenciāli var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

JCD

Villo

4.7.1.5.   Secinājums par atbalsta esību

Secinājums par atbalsta esību

| (249) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka attiecībā uz papildu pasākumiem, kas saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu koncesijas Villo izmantošanu Galvaspilsētas Briseles reģionā, ko īstenoja JCD, ir izpildīti kumulatīvie valsts atbalsta kritēriji, tādēļ šie pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(249)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka attiecībā uz papildu pasākumiem, kas saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu koncesijas Villo izmantošanu Galvaspilsētas Briseles reģionā, ko īstenoja JCD, ir izpildīti kumulatīvie valsts atbalsta kritēriji, tādēļ šie pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Villo

JCD

4.7.2.   Atbalsta likumība

Atbalsta likumība

| (250) | Komisija konstatē, ka papildu pasākumi, uz kuriem attiecas šī sūdzības daļa un kuri ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, nav paziņoti saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(250)

Komisija konstatē, ka papildu pasākumi, uz kuriem attiecas šī sūdzības daļa un kuri ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, nav paziņoti saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu.

| (251) | Tomēr Beļģijas iestādes uzskata, ka gadījumā, ja šie pasākumi ir valsts atbalsts, kompensēšana par sabiedrisku pakalpojumu sniegšanu bija saderīga ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz VTNP lēmumu, kas bija piemērojams attiecīgajā laikā (laikā, kad šie pasākumi tika piešķirti, spēkā bija 2005. gada VTNP lēmums, kas tika aizstāts ar 2012. gada VTNP lēmumu). Abi šie dokumenti paredzēja atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma pasākumiem, kas atbilst to saderības prasībām (65). |
| --- | --- |

(251)

Tomēr Beļģijas iestādes uzskata, ka gadījumā, ja šie pasākumi ir valsts atbalsts, kompensēšana par sabiedrisku pakalpojumu sniegšanu bija saderīga ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz VTNP lēmumu, kas bija piemērojams attiecīgajā laikā (laikā, kad šie pasākumi tika piešķirti, spēkā bija 2005. gada VTNP lēmums, kas tika aizstāts ar 2012. gada VTNP lēmumu). Abi šie dokumenti paredzēja atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma pasākumiem, kas atbilst to saderības prasībām (65).

65

| (252) | Lai pasākumus varētu uzskatīt par saderīgiem, pietiek ar to, ka tie atbilst nosacījumiem, kuri noteikti 2005. gada VTNP lēmumā, kas tika piemērots to piešķiršanas laikā. Atbilstība 2005. gada VTNP lēmumam tiek analizēta turpmāk. |
| --- | --- |

(252)

Lai pasākumus varētu uzskatīt par saderīgiem, pietiek ar to, ka tie atbilst nosacījumiem, kuri noteikti 2005. gada VTNP lēmumā, kas tika piemērots to piešķiršanas laikā. Atbilstība 2005. gada VTNP lēmumam tiek analizēta turpmāk.

4.7.3.   Atbalsta saderība, pamatojoties uz 2005. gada VTNP lēmumu

Atbalsta saderība, pamatojoties uz 2005. gada VTNP lēmumu

4.7.3.1.   Piemērošanas joma

Piemērošanas joma

| (253) | 2005. gada VTNP lēmums attiecas tikai uz pakalpojumiem, kurus var klasificēt kā pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. No judikatūras izriet, ka, tā kā nav nozares noteikumu, kas reglamentētu šo jautājumu Savienības līmenī, dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība definēt pakalpojumus, kurus var klasificēt kā pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, bet Komisijas pienākums ir nodrošināt acīmredzamu kļūdu neesību. |
| --- | --- |

(253)

2005. gada VTNP lēmums attiecas tikai uz pakalpojumiem, kurus var klasificēt kā pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. No judikatūras izriet, ka, tā kā nav nozares noteikumu, kas reglamentētu šo jautājumu Savienības līmenī, dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība definēt pakalpojumus, kurus var klasificēt kā pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, bet Komisijas pienākums ir nodrošināt acīmredzamu kļūdu neesību.

| (254) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka acīmredzamas kļūdas nav, jo pakalpojums apmierina iedzīvotāju vajadzības, kuras bez valsts iejaukšanās nevarētu apmierināt uz tādiem pašiem nosacījumiem (piemēram, ar lietotāju samaksātajām summām nepietiktu pakalpojuma izmaksu segšanai). Interesanti arī atzīmēt, ka Beļģijas Konstitucionālā tiesa, kura ir lēmusi par šo jautājumu, ir apstiprinājusi, ka Villo automatizētās velosipēdu nomas sistēmai ir sabiedrisko pakalpojumu raksturs (66). |
| --- | --- |

(254)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka acīmredzamas kļūdas nav, jo pakalpojums apmierina iedzīvotāju vajadzības, kuras bez valsts iejaukšanās nevarētu apmierināt uz tādiem pašiem nosacījumiem (piemēram, ar lietotāju samaksātajām summām nepietiktu pakalpojuma izmaksu segšanai). Interesanti arī atzīmēt, ka Beļģijas Konstitucionālā tiesa, kura ir lēmusi par šo jautājumu, ir apstiprinājusi, ka Villo automatizētās velosipēdu nomas sistēmai ir sabiedrisko pakalpojumu raksturs (66).

Villo

66

| (255) | Saskaņā ar 2005. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu to piemēro valsts atbalstam sabiedrisko pakalpojumu kompensācijai, kas ir mazāka par 30 miljoniem EUR gadā un ko piešķir uzņēmumiem, kuru vidējais gada apgrozījums, atskaitot nodokļus un attiecībā uz visām darbībām kopā, nesasniedza 100 miljonus EUR divus finanšu gadus pēc kārtas pirms vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma piešķiršanas. |
| --- | --- |

(255)

Saskaņā ar 2005. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu to piemēro valsts atbalstam sabiedrisko pakalpojumu kompensācijai, kas ir mazāka par 30 miljoniem EUR gadā un ko piešķir uzņēmumiem, kuru vidējais gada apgrozījums, atskaitot nodokļus un attiecībā uz visām darbībām kopā, nesasniedza 100 miljonus EUR divus finanšu gadus pēc kārtas pirms vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma piešķiršanas.

| (256) | Saskaņā ar Beļģijas iestāžu aplēsēm kopējā atbalsta summa, kas tika piešķirta JCD kā atbrīvojums no atlīdzības par publiskās telpas izmantošanu un lai neitralizētu pašvaldību nodokļu palielinājumu, bija daudz mazāka par 30 miljoniem EUR gadā, nepārsniedzot maksimālo summu [400 000–500 000] EUR gadā (skatīt 245. apsvērumu). Turklāt gada apgrozījums 2006.–2007. gadā bija daudz mazāks par 100 miljoniem EUR. Tādēļ, pamatojoties uz to, jāpiemēro 2005. gada VTNP lēmums. |
| --- | --- |

(256)

Saskaņā ar Beļģijas iestāžu aplēsēm kopējā atbalsta summa, kas tika piešķirta JCD kā atbrīvojums no atlīdzības par publiskās telpas izmantošanu un lai neitralizētu pašvaldību nodokļu palielinājumu, bija daudz mazāka par 30 miljoniem EUR gadā, nepārsniedzot maksimālo summu [400 000–500 000] EUR gadā (skatīt 245. apsvērumu). Turklāt gada apgrozījums 2006.–2007. gadā bija daudz mazāks par 100 miljoniem EUR. Tādēļ, pamatojoties uz to, jāpiemēro 2005. gada VTNP lēmums.

JCD

4.7.3.2.   Atbilstība prasībām

Atbilstība prasībām

| (257) | 2005. gada VTNP lēmuma 4. pantā ir noteikts, ka “atbildību par pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu uztic attiecīgajam uzņēmumam ar vienu vai vairākiem tiesību aktiem, kuru formu var noteikt katra dalībvalsts. Tiesību akts vai akti jo īpaši nosaka: (..) kārtību, kādā novērst un atmaksāt jebkādu kompensācijas pārmaksu”. |
| --- | --- |

(257)

2005. gada VTNP lēmuma 4. pantā ir noteikts, ka “atbildību par pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu uztic attiecīgajam uzņēmumam ar vienu vai vairākiem tiesību aktiem, kuru formu var noteikt katra dalībvalsts. Tiesību akts vai akti jo īpaši nosaka: (..) kārtību, kādā novērst un atmaksāt jebkādu kompensācijas pārmaksu”.

| (258) | Skaidrs un precīzs apraksts par to, kā atgūt iespējamu pārmērīgu kompensāciju un kā to novērst, JCD pilnvarojumā tika iekļauts tikai no 2018. gada 29. marta, pieņemot otro Villo līguma papildinājumu (skatīt 222.–226. apsvērumu). Tādēļ Komisija uzskata, ka šī 2005. gada VTNP lēmuma prasība nav ievērota un attiecīgais atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2005. gada VTNP lēmumu. |
| --- | --- |

(258)

Skaidrs un precīzs apraksts par to, kā atgūt iespējamu pārmērīgu kompensāciju un kā to novērst, JCD pilnvarojumā tika iekļauts tikai no 2018. gada 29. marta, pieņemot otro Villo līguma papildinājumu (skatīt 222.–226. apsvērumu). Tādēļ Komisija uzskata, ka šī 2005. gada VTNP lēmuma prasība nav ievērota un attiecīgais atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2005. gada VTNP lēmumu.

JCD

Villo

4.7.4.   Atbalsta saderība, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu

Atbalsta saderība, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu

4.7.4.1.   Piemērošanas joma

Piemērošanas joma

| (259) | 2012. gada VTNP lēmuma 10. panta b) punktā ir paredzēts, ka “viss atbalsts, kas ieviests pirms šā lēmuma stāšanās spēkā un kas nebija saderīgs ar iekšējo tirgu un atbrīvots no paziņošanas prasības saskaņā ar Lēmumu 2005/842/EK, bet kas atbilst šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu un atbrīvots no iepriekšējas paziņošanas prasības”. Tādēļ, ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka šis atbalsts jāanalizē, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu. |
| --- | --- |

(259)

2012. gada VTNP lēmuma 10. panta b) punktā ir paredzēts, ka “viss atbalsts, kas ieviests pirms šā lēmuma stāšanās spēkā un kas nebija saderīgs ar iekšējo tirgu un atbrīvots no paziņošanas prasības saskaņā ar Lēmumu 2005/842/EK, bet kas atbilst šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu un atbrīvots no iepriekšējas paziņošanas prasības”. Tādēļ, ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka šis atbalsts jāanalizē, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu.

| (260) | Kā paskaidrots 253. un 254. apsvērumā, Komisija uzskata, ka vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma definīcijā nav acīmredzamas kļūdas. Saskaņā ar 2012. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu to piemēro valsts atbalstam attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas ir mazāka par 15 miljoniem EUR gadā. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu aplēsēm JCD piešķirtā atbalsta kopsumma ir ievērojami mazāka par šo robežvērtību (skatīt 245. apsvērumu). Tādēļ, pamatojoties uz to, jāpiemēro 2012. gada VTNP lēmums. |
| --- | --- |

(260)

Kā paskaidrots 253. un 254. apsvērumā, Komisija uzskata, ka vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma definīcijā nav acīmredzamas kļūdas. Saskaņā ar 2012. gada VTNP lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu to piemēro valsts atbalstam attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, kas ir mazāka par 15 miljoniem EUR gadā. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu aplēsēm JCD piešķirtā atbalsta kopsumma ir ievērojami mazāka par šo robežvērtību (skatīt 245. apsvērumu). Tādēļ, pamatojoties uz to, jāpiemēro 2012. gada VTNP lēmums.

JCD

4.7.4.2.   Atbilstība prasībām

Atbilstība prasībām

| (261) | 2012. gada VTNP lēmuma (tāpat kā 2005. gada VTNP lēmuma) 4. pantā ir noteikts: “Pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu uztic attiecīgajam uzņēmumam ar vienu vai vairākiem aktiem, kuru formātu var noteikt katra dalībvalsts. Tiesību akts vai akti jo īpaši nosaka: (..) kārtību, kādā novērst un atmaksāt jebkādu kompensācijas pārmaksu.” |
| --- | --- |

(261)

2012. gada VTNP lēmuma (tāpat kā 2005. gada VTNP lēmuma) 4. pantā ir noteikts: “Pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu uztic attiecīgajam uzņēmumam ar vienu vai vairākiem aktiem, kuru formātu var noteikt katra dalībvalsts. Tiesību akts vai akti jo īpaši nosaka: (..) kārtību, kādā novērst un atmaksāt jebkādu kompensācijas pārmaksu.”

| (262) | Kā paskaidrots 258. apsvērumā, Komisija uzskata, ka šī VTNP lēmuma prasība nav ievērota un attiecīgais atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu. |
| --- | --- |

(262)

Kā paskaidrots 258. apsvērumā, Komisija uzskata, ka šī VTNP lēmuma prasība nav ievērota un attiecīgais atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu.

4.7.5.   Atbalsta saderība, pamatojoties uz 2012. gada VTNP nostādnēm

Atbalsta saderība, pamatojoties uz 2012. gada VTNP nostādnēm

4.7.5.1.   Piemērošanas joma

Piemērošanas joma

| (263) | Saskaņā ar Komisijas paziņojuma “Eiropas Savienības nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu” (67) (turpmāk – “2012. gada VTNP nostādnes”), 7. punktu: “Šajā paziņojumā izklāstītie principi attiecas uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu vienīgi tad, ja runa ir par valsts atbalstu, uz ko neattiecas [2012. gada VTNP] Lēmums.” Tādēļ, ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka šis atbalsts jāanalizē, pamatojoties uz 2012. gada VTNP nostādnēm. |
| --- | --- |

(263)

Saskaņā ar Komisijas paziņojuma “Eiropas Savienības nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu” (67) (turpmāk – “2012. gada VTNP nostādnes”), 7. punktu: “Šajā paziņojumā izklāstītie principi attiecas uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu vienīgi tad, ja runa ir par valsts atbalstu, uz ko neattiecas [2012. gada VTNP] Lēmums.” Tādēļ, ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka šis atbalsts jāanalizē, pamatojoties uz 2012. gada VTNP nostādnēm.

67

| (264) | Saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādņu 69. punktu: “Komisija šajā paziņojumā izklāstītos principus piemēros nelikumīgam atbalstam, attiecībā uz kuru tā pieņem lēmumu pēc 2012. gada 31. janvāra, pat ja atbalsts tika piešķirts pirms šā datuma.” Tādēļ 2012. gada VTNP nostādnes ir piemērojamas jau no Villo koncesijas sākuma. |
| --- | --- |

(264)

Saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādņu 69. punktu: “Komisija šajā paziņojumā izklāstītos principus piemēros nelikumīgam atbalstam, attiecībā uz kuru tā pieņem lēmumu pēc 2012. gada 31. janvāra, pat ja atbalsts tika piešķirts pirms šā datuma.” Tādēļ 2012. gada VTNP nostādnes ir piemērojamas jau no Villo koncesijas sākuma.

Villo

4.7.5.2.   Atbilstība prasībām

Atbilstība prasībām

| (265) | Komisija pārbaudīs atbalsta saderību ar nosacījumiem, kas izklāstīti 2012. gada VTNP nostādņu 2. iedaļā, ņemot vērā to, ka saskaņā ar šo nostādņu 61. punktu: “Principus, kas izklāstīti 14., 19., 20., 24., 39., 51. līdz 59. punktā un 60. punkta a) apakšpunktā, nepiemēro atbalstam, kas atbilst nosacījumiem, kas paredzēti 2. panta 1. punktā [2012. gada VTNP] Lēmumā.” Kā iepriekš norādīts (skatīt 260. apsvērumu), šajā gadījumā atbalsts atbilst minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(265)

Komisija pārbaudīs atbalsta saderību ar nosacījumiem, kas izklāstīti 2012. gada VTNP nostādņu 2. iedaļā, ņemot vērā to, ka saskaņā ar šo nostādņu 61. punktu: “Principus, kas izklāstīti 14., 19., 20., 24., 39., 51. līdz 59. punktā un 60. punkta a) apakšpunktā, nepiemēro atbalstam, kas atbilst nosacījumiem, kas paredzēti 2. panta 1. punktā [2012. gada VTNP] Lēmumā.” Kā iepriekš norādīts (skatīt 260. apsvērumu), šajā gadījumā atbalsts atbilst minētajiem nosacījumiem.

Reāls pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi

| (266) | Saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādņu 12. punktu: “Atbalsts jāpiešķir tāda pakalpojuma sniegšanai, kam patiesi ir vispārēja tautsaimnieciska nozīme un kas ietilpst Līguma 106. panta 2. punkta darbības jomā.” Komisija uzskata, ka Villo līguma izpilde ir reāls pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (skatīt 253.–254. apsvērumu). |
| --- | --- |

(266)

Saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādņu 12. punktu: “Atbalsts jāpiešķir tāda pakalpojuma sniegšanai, kam patiesi ir vispārēja tautsaimnieciska nozīme un kas ietilpst Līguma 106. panta 2. punkta darbības jomā.” Komisija uzskata, ka Villo līguma izpilde ir reāls pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (skatīt 253.–254. apsvērumu).

Villo

Nepieciešamība pēc pilnvarojuma, kurā norādītas sabiedrisko pakalpojumu saistības un kompensācijas aprēķināšanas metodes

| (267) | Saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādņu 15. punktu: “Atbildību par VTNP sniegšanu attiecīgajam uzņēmumam vai uzņēmumiem uztic ar vienu vai vairākiem aktiem, kuru formu katra dalībvalsts var noteikt pati.” Saskaņā ar 16. punktu šajā aktā vai aktos jo īpaši jānorāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma saturs un ilgums; attiecīgais uzņēmums un vajadzības gadījumā aptvertā teritorija; jebkuru to ekskluzīvo vai īpašo tiesību raksturs, ko atbalsta piešķīrēja iestāde ir piešķīrusi konkrētajam uzņēmumam; kompensācijas mehānisma apraksts un kompensācijas aprēķināšanas, uzraudzības un pārskatīšanas parametri; un pasākumi, lai nepieļautu iespējamu pārmērīgu kompensāciju un nodrošinātu šādas pārmērīgas kompensācijas atmaksu. |
| --- | --- |

(267)

Saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādņu 15. punktu: “Atbildību par VTNP sniegšanu attiecīgajam uzņēmumam vai uzņēmumiem uztic ar vienu vai vairākiem aktiem, kuru formu katra dalībvalsts var noteikt pati.” Saskaņā ar 16. punktu šajā aktā vai aktos jo īpaši jānorāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma saturs un ilgums; attiecīgais uzņēmums un vajadzības gadījumā aptvertā teritorija; jebkuru to ekskluzīvo vai īpašo tiesību raksturs, ko atbalsta piešķīrēja iestāde ir piešķīrusi konkrētajam uzņēmumam; kompensācijas mehānisma apraksts un kompensācijas aprēķināšanas, uzraudzības un pārskatīšanas parametri; un pasākumi, lai nepieļautu iespējamu pārmērīgu kompensāciju un nodrošinātu šādas pārmērīgas kompensācijas atmaksu.

| (268) | Villo koncesiju Beļģijas iestādes Villo līgumā definēja kā sabiedrisko pakalpojumu koncesiju. Turklāt 2010. gada 25. novembrī reģiona parlaments pieņēma rīkojumu, kas reglamentē Villo sabiedriskā pakalpojuma darbību. |
| --- | --- |

(268)

Villo koncesiju Beļģijas iestādes Villo līgumā definēja kā sabiedrisko pakalpojumu koncesiju. Turklāt 2010. gada 25. novembrī reģiona parlaments pieņēma rīkojumu, kas reglamentē Villo sabiedriskā pakalpojuma darbību.

Villo

Villo

Villo

| (269) | Villo līgums definē šo sabiedrisko pakalpojumu kā “automatizētas velosipēdu nomas sistēmas nodrošināšanu visā Galvaspilsētas Briseles reģiona teritorijā uz koncesionāra rēķina un riska, valdības pārraudzībā un atbilstoši noteiktiem obligātiem nosacījumiem”. Tajā ir noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas jāuzņemas koncesijas operatoram. Šis dokuments apraksta pakalpojuma raksturu, ģeogrāfisko aptvērumu un darbību. Tas apraksta arī tarifikācijas sistēmu, kas piemērojama lietotājiem. |
| --- | --- |

(269)

Villo līgums definē šo sabiedrisko pakalpojumu kā “automatizētas velosipēdu nomas sistēmas nodrošināšanu visā Galvaspilsētas Briseles reģiona teritorijā uz koncesionāra rēķina un riska, valdības pārraudzībā un atbilstoši noteiktiem obligātiem nosacījumiem”. Tajā ir noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas jāuzņemas koncesijas operatoram. Šis dokuments apraksta pakalpojuma raksturu, ģeogrāfisko aptvērumu un darbību. Tas apraksta arī tarifikācijas sistēmu, kas piemērojama lietotājiem.

Villo

| (270) | Pilnvarojuma ilgums: koncesijai tika noteikts 15 gadu ilgums, kas tika pagarināts par diviem gadiem un četriem mēnešiem (skatīt 161. apsvērumu) ar 2011. gada 9. jūnija koncesijas papildinājumu. Šo ilgumu pamato nepieciešamo ieguldījumu lielums. To īpaši apliecina tas, ka JCD cieta ievērojamus ekonomiskos zaudējumus un sāka gūt peļņu tikai no 2016. gada (skatīt turpmāk 1. tabulu). |
| --- | --- |

(270)

Pilnvarojuma ilgums: koncesijai tika noteikts 15 gadu ilgums, kas tika pagarināts par diviem gadiem un četriem mēnešiem (skatīt 161. apsvērumu) ar 2011. gada 9. jūnija koncesijas papildinājumu. Šo ilgumu pamato nepieciešamo ieguldījumu lielums. To īpaši apliecina tas, ka JCD cieta ievērojamus ekonomiskos zaudējumus un sāka gūt peļņu tikai no 2016. gada (skatīt turpmāk 1. tabulu).

JCD

| (271) | Kompensēšanas parametri: kompensēšanas parametri saistībā ar attiecīgajiem atbalsta pasākumiem (papildu pasākumiem) ir skaidri definēti Villo līgumā. |
| --- | --- |

(271)

Kompensēšanas parametri: kompensēšanas parametri saistībā ar attiecīgajiem atbalsta pasākumiem (papildu pasākumiem) ir skaidri definēti Villo līgumā.

Villo

| (272) | Pārbaude, vai nav notikusi pārmērīga kompensēšana: pārmērīgas kompensācijas neesības kontrole bija jāizveido kā saderības nosacījums gan saistībā ar 2012. gada VTNP lēmumu (skatīt tā 4. panta e) punktu), gan 2012. gada VTNP nostādnēm (skatīt to 16. punkta e) apakšpunktu). Komisija 262. apsvērumā secināja, ka šajā gadījumā nav ievērota 2012. gada VTNP lēmuma 4. panta e) punkta prasība. Tomēr no kontroliera, proti, auditorfirmas KPMG, veiktajiem kontroles pasākumiem izriet, ka laikposmā no 2009. līdz 2017. gadam faktiski nebija nekādas pārmērīgas kompensācijas (skatīt turpmāk 1. tabulu). |
| --- | --- |

(272)

Pārbaude, vai nav notikusi pārmērīga kompensēšana: pārmērīgas kompensācijas neesības kontrole bija jāizveido kā saderības nosacījums gan saistībā ar 2012. gada VTNP lēmumu (skatīt tā 4. panta e) punktu), gan 2012. gada VTNP nostādnēm (skatīt to 16. punkta e) apakšpunktu). Komisija 262. apsvērumā secināja, ka šajā gadījumā nav ievērota 2012. gada VTNP lēmuma 4. panta e) punkta prasība. Tomēr no kontroliera, proti, auditorfirmas KPMG, veiktajiem kontroles pasākumiem izriet, ka laikposmā no 2009. līdz 2017. gadam faktiski nebija nekādas pārmērīgas kompensācijas (skatīt turpmāk 1. tabulu).

Image 3

| (273) | CCB iesniedza vairākas piezīmes par pārbaudi, vai nav notikusi pārmērīga kompensēšana. |
| --- | --- |

(273)

CCB iesniedza vairākas piezīmes par pārbaudi, vai nav notikusi pārmērīga kompensēšana.

CCB

| (274) | No vienas puses, CCB uzskata, ka, aprēķinot JCD piešķirto kompensāciju, nevar ņemt vērā izmaksas, kas saistītas ar reklāmas iekārtu uzstādīšanu un ekspluatāciju (skatīt 162. apsvērumu). Turklāt CCB uzskata, ka publiskās telpas bezmaksas izmantošana reklāmas nolūkos (kuru tā dēvē par atbrīvošanu no atlīdzības par pašvaldības publiskās telpas izmantošanu) ir skaitliski jānovērtē, salīdzinot to ar reklāmas iekārtu vērtību (skatīt 165. apsvērumu). |
| --- | --- |

(274)

No vienas puses, CCB uzskata, ka, aprēķinot JCD piešķirto kompensāciju, nevar ņemt vērā izmaksas, kas saistītas ar reklāmas iekārtu uzstādīšanu un ekspluatāciju (skatīt 162. apsvērumu). Turklāt CCB uzskata, ka publiskās telpas bezmaksas izmantošana reklāmas nolūkos (kuru tā dēvē par atbrīvošanu no atlīdzības par pašvaldības publiskās telpas izmantošanu) ir skaitliski jānovērtē, salīdzinot to ar reklāmas iekārtu vērtību (skatīt 165. apsvērumu).

CCB

JCD

CCB

| (275) | Arī Komisija uzskata, ka, pārbaudot, vai nav notikusi pārmērīga kompensēšana, jāņem vērā reklāmas iekārtas. Pārbaudi veic, salīdzinot ieņēmumus un izmaksas, ko faktiski rada minētās iekārtas. Šajā jomā nav nepieciešams izmantot paneļu novērtējumu, kas pats par sevi ir atkarīgs no ieņēmumiem un izmaksām, kuras varētu radīt šādas iekārtas (skatīt iepriekš 1. tabulu). Ja reklāmas iekārtu ekspluatācijas vērtība ir lielāka nekā tā, kas nepieciešama, lai segtu izmaksas, kuras rada Villo koncesijas ekspluatācija, šai nelīdzsvarotībai ar aprēķina palīdzību jānodrošina pārmērīgas kompensācijas konstatēšana. |
| --- | --- |

(275)

Arī Komisija uzskata, ka, pārbaudot, vai nav notikusi pārmērīga kompensēšana, jāņem vērā reklāmas iekārtas. Pārbaudi veic, salīdzinot ieņēmumus un izmaksas, ko faktiski rada minētās iekārtas. Šajā jomā nav nepieciešams izmantot paneļu novērtējumu, kas pats par sevi ir atkarīgs no ieņēmumiem un izmaksām, kuras varētu radīt šādas iekārtas (skatīt iepriekš 1. tabulu). Ja reklāmas iekārtu ekspluatācijas vērtība ir lielāka nekā tā, kas nepieciešama, lai segtu izmaksas, kuras rada Villo koncesijas ekspluatācija, šai nelīdzsvarotībai ar aprēķina palīdzību jānodrošina pārmērīgas kompensācijas konstatēšana.

Villo

| (276) | CCB apstrīd piešķirtā atbalsta summu, kas izriet no atbrīvojuma no pašvaldības nodokļiem (skatīt 164. apsvērumu). JCD norādīja uz vairākām kļūdām CCB aprēķinos (skatīt 217. apsvērumu). Neraugoties uz to, Komisija atzīmē, ka, pat ņemot vērā CCB konstatēto atbalsta summu 650 000 EUR gadā, šis sabiedriskais pakalpojums laikposmā no 2009. līdz 2017. gadam kopumā radīja zaudējumus. |
| --- | --- |

(276)

CCB apstrīd piešķirtā atbalsta summu, kas izriet no atbrīvojuma no pašvaldības nodokļiem (skatīt 164. apsvērumu). JCD norādīja uz vairākām kļūdām CCB aprēķinos (skatīt 217. apsvērumu). Neraugoties uz to, Komisija atzīmē, ka, pat ņemot vērā CCB konstatēto atbalsta summu 650 000 EUR gadā, šis sabiedriskais pakalpojums laikposmā no 2009. līdz 2017. gadam kopumā radīja zaudējumus.

CCB

JCD

CCB

CCB

| (277) | Attiecībā uz CCB apgalvojumu, ka JCD izmaksas, kas saistītas ar Villo līguma izpildi, bija ievērojami mazākas par sākotnēji deklarētajām (skatīt 209. apsvērumu), pietiek norādīt uz to, ka pārbaudē, vai nav notikusi pārmērīga kompensēšana, izmanto faktiskās JCD izmaksas, nevis prognozes vai aplēses. |
| --- | --- |

(277)

Attiecībā uz CCB apgalvojumu, ka JCD izmaksas, kas saistītas ar Villo līguma izpildi, bija ievērojami mazākas par sākotnēji deklarētajām (skatīt 209. apsvērumu), pietiek norādīt uz to, ka pārbaudē, vai nav notikusi pārmērīga kompensēšana, izmanto faktiskās JCD izmaksas, nevis prognozes vai aplēses.

CCB

JCD

Villo

JCD

| (278) | Noslēgumā Komisija secina, ka JCD laikā no 2009. līdz 2017. gadam nesaņēma pārmērīgu kompensāciju par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma Villo sniegšanu. |
| --- | --- |

(278)

Noslēgumā Komisija secina, ka JCD laikā no 2009. līdz 2017. gadam nesaņēma pārmērīgu kompensāciju par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma Villo sniegšanu.

JCD

Villo

| (279) | Komisija uzskata, ka kontroles mehānisms, ar ko konstatē pārmērīgas kompensācijas neesību, patiesi ir nepieciešams tikai tādēļ, lai deklarētu atbalstu par saderīgu, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu, ja par pārmērīgas kompensēšanas neesības kontroli ir atbildīga valsts, kā arī lai deklarētu atbalstu par saderīgu saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādnēm attiecībā uz paziņotajiem pasākumiem, ja šis kontroles mehānisms ir pamats, kuru Komisija izmanto, lai izslēgtu iespēju, ka nākotnē ir iespējama pārmērīga kompensēšana, jo Komisija neveic ex-post pārbaudes. Kad Komisija ex-post pārbauda pārmērīgas kompensācijas neesību, šis oficiālais kritērijs zaudē mērķi, proti, iespējamās pārmērīgās kompensācijas nepieļaušanu. Ja Komisija veic ex-post pārbaudi, jebkura konstatētā pārmērīgā kompensācija jāatgūst, neatkarīgi no tā, vai kontrole ir notikusi, vai nav, un otrādi – ar pārmērīgas kompensācijas neesību pietiek, lai būtu izpildītas 2012. gada VTNP nostādņu saderības prasības šajā jomā. |
| --- | --- |

(279)

Komisija uzskata, ka kontroles mehānisms, ar ko konstatē pārmērīgas kompensācijas neesību, patiesi ir nepieciešams tikai tādēļ, lai deklarētu atbalstu par saderīgu, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu, ja par pārmērīgas kompensēšanas neesības kontroli ir atbildīga valsts, kā arī lai deklarētu atbalstu par saderīgu saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādnēm attiecībā uz paziņotajiem pasākumiem, ja šis kontroles mehānisms ir pamats, kuru Komisija izmanto, lai izslēgtu iespēju, ka nākotnē ir iespējama pārmērīga kompensēšana, jo Komisija neveic ex-post pārbaudes. Kad Komisija ex-post pārbauda pārmērīgas kompensācijas neesību, šis oficiālais kritērijs zaudē mērķi, proti, iespējamās pārmērīgās kompensācijas nepieļaušanu. Ja Komisija veic ex-post pārbaudi, jebkura konstatētā pārmērīgā kompensācija jāatgūst, neatkarīgi no tā, vai kontrole ir notikusi, vai nav, un otrādi – ar pārmērīgas kompensācijas neesību pietiek, lai būtu izpildītas 2012. gada VTNP nostādņu saderības prasības šajā jomā.

| (280) | Būtībā šajā gadījumā Komisija uzskata – tam, ka pagātnē dalībvalsts ir veikusi nepilnīgu pārbaudi, kurā nav konstatēta pārmērīga kompensēšana, ir ierobežota nozīme, ja minētā nosacījuma mērķis (pārmērīgas kompensācijas neesība) tiek sasniegts. Jāpiebilst, ka gadījumos, kad Komisija pieņēma negatīvu lēmumu un deva rīkojumu atgūt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (ja nebija acīmredzamu kļūdu sabiedriskā pakalpojuma definīcijā), šī atgūšana attiecās tikai uz tādu pārmērīgo kompensāciju, ko bija aprēķinājusi Komisija, neatkarīgi no dalībvalsts veiktās kontroles kvalitātes (68). Visos šajos gadījumos pārmērīgas kompensācijas kontrole, kas jāveic dalībvalstij, vai nu nebija notikusi vispār, vai bija nepilnīga (līdz ar to rodoties pārmērīgai kompensācijai). Cita iespēja šādā situācijā būtu prasība atgūt visas sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kas piešķirtas sabiedrisko pakalpojumu operatoram, kaut arī tas bija sniedzis sabiedriskos pakalpojumus, pamatojoties tikai uz to, ka nav izveidots apmierinošs kontroles mehānisms, un neatkarīgi no faktiskā šīs pārmērīgās kompensācijas apjoma. |
| --- | --- |

(280)

Būtībā šajā gadījumā Komisija uzskata – tam, ka pagātnē dalībvalsts ir veikusi nepilnīgu pārbaudi, kurā nav konstatēta pārmērīga kompensēšana, ir ierobežota nozīme, ja minētā nosacījuma mērķis (pārmērīgas kompensācijas neesība) tiek sasniegts. Jāpiebilst, ka gadījumos, kad Komisija pieņēma negatīvu lēmumu un deva rīkojumu atgūt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (ja nebija acīmredzamu kļūdu sabiedriskā pakalpojuma definīcijā), šī atgūšana attiecās tikai uz tādu pārmērīgo kompensāciju, ko bija aprēķinājusi Komisija, neatkarīgi no dalībvalsts veiktās kontroles kvalitātes (68). Visos šajos gadījumos pārmērīgas kompensācijas kontrole, kas jāveic dalībvalstij, vai nu nebija notikusi vispār, vai bija nepilnīga (līdz ar to rodoties pārmērīgai kompensācijai). Cita iespēja šādā situācijā būtu prasība atgūt visas sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kas piešķirtas sabiedrisko pakalpojumu operatoram, kaut arī tas bija sniedzis sabiedriskos pakalpojumus, pamatojoties tikai uz to, ka nav izveidots apmierinošs kontroles mehānisms, un neatkarīgi no faktiskā šīs pārmērīgās kompensācijas apjoma.

68

| (281) | Šāda pieeja gala rezultātā varētu izraisīt visu operatoram piešķirto sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju atgūšanu, pat ja tas nebūtu saņēmis pārmērīgu kompensāciju. Komisija uzskata, ka šāda alternatīva būtu pretrunā ar LESD principiem, kas attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu būtisko nozīmi Eiropas Savienībā, un jo īpaši ar LESD 14. pantu, kas paredz, ka Savienībai jānodrošina, lai vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi darbotos, pamatojoties uz tādiem principiem un ar tādiem nosacījumiem, lai būtu iespējams sasniegt izvirzītos mērķus. |
| --- | --- |

(281)

Šāda pieeja gala rezultātā varētu izraisīt visu operatoram piešķirto sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju atgūšanu, pat ja tas nebūtu saņēmis pārmērīgu kompensāciju. Komisija uzskata, ka šāda alternatīva būtu pretrunā ar LESD principiem, kas attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu būtisko nozīmi Eiropas Savienībā, un jo īpaši ar LESD 14. pantu, kas paredz, ka Savienībai jānodrošina, lai vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi darbotos, pamatojoties uz tādiem principiem un ar tādiem nosacījumiem, lai būtu iespējams sasniegt izvirzītos mērķus.

| (282) | Tādēļ Komisija uzskata, ka šajā gadījumā nosacījumu par pārbaudi, vai nav notikusi pārmērīga kompensēšana, var uzskatīt par izpildītu. |
| --- | --- |

(282)

Tādēļ Komisija uzskata, ka šajā gadījumā nosacījumu par pārbaudi, vai nav notikusi pārmērīga kompensēšana, var uzskatīt par izpildītu.

Atbilstība Komisijas Direktīvai 2006/111/EK (69)

69

| (283) | Saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādņu 18. punktu: “Atbalsts tiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, balstoties uz Līguma 106. panta 2. punktu, vienīgi tad, ja attiecīgais uzņēmums vajadzības gadījumā ievēro Direktīvu 2006/111/EK.” |
| --- | --- |

(283)

Saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādņu 18. punktu: “Atbalsts tiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, balstoties uz Līguma 106. panta 2. punktu, vienīgi tad, ja attiecīgais uzņēmums vajadzības gadījumā ievēro Direktīvu 2006/111/EK.”

| (284) | Attiecībā uz grāmatvedības uzskaites nodalīšanu radās dažas neskaidrības par JCD izmaksu uzskaiti, jo īpaši saistībā ar to, kādā veidā ieņēmumus, kas iegūti no līgumiem, par kuriem notika sarunas valsts līmenī, piesaista iekārtām, uz kurām attiecās Villo koncesija (skatīt 184. apsvērumu). Pēc Villo līguma otrā papildinājuma pieņemšanas (skatīt 4.6. iedaļu) kontrolieris pārbaudīja grāmatvedības uzskaites nodalīšanas principus, ko JCD izmantoja katru gadu. Šī pārbaude tika veikta arī par visu attiecīgo laikposmu (2009.–2017. gadu), un pēc Beļģijas iestāžu un JCD paskaidrojumiem (skatīt 196., 214. un 215. apsvērumu) Komisija uzskata, ka izmaksu uzskaites sistēma atbilst Direktīvas 2006/111/EK prasībām un pārbaude par to, vai ir notikusi pārmērīga kompensēšana (skatīt iepriekš 1. tabulu), ir veikta, pamatojoties uz atbilstošu grāmatvedības uzskaites nodalīšanu. |
| --- | --- |

(284)

Attiecībā uz grāmatvedības uzskaites nodalīšanu radās dažas neskaidrības par JCD izmaksu uzskaiti, jo īpaši saistībā ar to, kādā veidā ieņēmumus, kas iegūti no līgumiem, par kuriem notika sarunas valsts līmenī, piesaista iekārtām, uz kurām attiecās Villo koncesija (skatīt 184. apsvērumu). Pēc Villo līguma otrā papildinājuma pieņemšanas (skatīt 4.6. iedaļu) kontrolieris pārbaudīja grāmatvedības uzskaites nodalīšanas principus, ko JCD izmantoja katru gadu. Šī pārbaude tika veikta arī par visu attiecīgo laikposmu (2009.–2017. gadu), un pēc Beļģijas iestāžu un JCD paskaidrojumiem (skatīt 196., 214. un 215. apsvērumu) Komisija uzskata, ka izmaksu uzskaites sistēma atbilst Direktīvas 2006/111/EK prasībām un pārbaude par to, vai ir notikusi pārmērīga kompensēšana (skatīt iepriekš 1. tabulu), ir veikta, pamatojoties uz atbilstošu grāmatvedības uzskaites nodalīšanu.

JCD

Villo

Villo

JCD

JCD

Prasība neizmaksāt pārmērīgas kompensācijas

| (285) | Saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādņu 49. punktu: “Dalībvalstīm jāpārliecinās, vai (..) uzņēmumi nesaņem kompensāciju, kas pārsniedz summu, kas noteikta atbilstoši šajā iedaļā minētajām prasībām.” |
| --- | --- |

(285)

Saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādņu 49. punktu: “Dalībvalstīm jāpārliecinās, vai (..) uzņēmumi nesaņem kompensāciju, kas pārsniedz summu, kas noteikta atbilstoši šajā iedaļā minētajām prasībām.”

| (286) | Kā paskaidrots 272. apsvērumā, JCD par pagājušo periodu nav saņēmis pārmērīgu kompensāciju. |
| --- | --- |

(286)

Kā paskaidrots 272. apsvērumā, JCD par pagājušo periodu nav saņēmis pārmērīgu kompensāciju.

JCD

Secinājums

| (287) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsta pasākumi, kas JCD piešķirti saskaņā ar Villo līgumu, ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2012. gada VTNP nostādnēm attiecībā uz Villo koncesijas periodu pirms otrā papildinājuma pieņemšanas, tas ir, laikā no 2008. gada 5. decembra līdz 2018. gada 29. martam. |
| --- | --- |

(287)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsta pasākumi, kas JCD piešķirti saskaņā ar Villo līgumu, ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2012. gada VTNP nostādnēm attiecībā uz Villo koncesijas periodu pirms otrā papildinājuma pieņemšanas, tas ir, laikā no 2008. gada 5. decembra līdz 2018. gada 29. martam.

JCD

Villo

Villo

4.8.   Laikā pēc otrā papildinājuma veikto pasākumu novērtējums

Laikā pēc otrā papildinājuma veikto pasākumu novērtējums

4.8.1.   Valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

Valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

| (288) | Tā kā otrais papildinājums neizmainīja pasākumus, kas saskaņā ar Villo līgumu tika piešķirti JCD, Komisijas novērtējums par valsts atbalsta esību (skatīt 229.–249. apsvērumu) paliek nemainīgs. |
| --- | --- |

(288)

Tā kā otrais papildinājums neizmainīja pasākumus, kas saskaņā ar Villo līgumu tika piešķirti JCD, Komisijas novērtējums par valsts atbalsta esību (skatīt 229.–249. apsvērumu) paliek nemainīgs.

Villo

JCD

4.8.2.   Atbalsta saderība, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu

Atbalsta saderība, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu

| (289) | Otrais papildinājums novērš iepriekšējā pilnvarojumā konstatētos trūkumus (skatīt 262. apsvērumu), iekļaujot tekstā skaidru un precīzu aprakstu par to, kā atgūt iespējamo pārmērīgo kompensāciju un kā to nepieļaut. |
| --- | --- |

(289)

Otrais papildinājums novērš iepriekšējā pilnvarojumā konstatētos trūkumus (skatīt 262. apsvērumu), iekļaujot tekstā skaidru un precīzu aprakstu par to, kā atgūt iespējamo pārmērīgo kompensāciju un kā to nepieļaut.

| (290) | 2012. gada VTNP lēmuma 6. pantā ir noteikts: “Dalībvalstis nodrošina, ka (..) uzņēmums nesaņem kompensāciju, kas pārsniedz saskaņā ar 5. pantu noteikto summu [kompensācijas summa nedrīkst būt lielāka par summu, kas nepieciešama, lai segtu neto izmaksas, kas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus, tostarp saprātīgu peļņu]. Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz pierādījumus. Tās veic regulāras pārbaudes vai nodrošina, ka tās tiek veiktas, vismaz ik pēc trīs gadiem pilnvarojuma akta darbības periodā un tā beigās.” |
| --- | --- |

(290)

2012. gada VTNP lēmuma 6. pantā ir noteikts: “Dalībvalstis nodrošina, ka (..) uzņēmums nesaņem kompensāciju, kas pārsniedz saskaņā ar 5. pantu noteikto summu [kompensācijas summa nedrīkst būt lielāka par summu, kas nepieciešama, lai segtu neto izmaksas, kas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus, tostarp saprātīgu peļņu]. Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz pierādījumus. Tās veic regulāras pārbaudes vai nodrošina, ka tās tiek veiktas, vismaz ik pēc trīs gadiem pilnvarojuma akta darbības periodā un tā beigās.”

| (291) | 6. pants arī paredz: “Ja uzņēmums ir saņēmis kompensāciju, kas pārsniedz saskaņā ar 5. pantu noteikto summu, dalībvalstis pieprasa attiecīgajam uzņēmumam atmaksāt saņemto pārmērīgo kompensāciju.” |
| --- | --- |

(291)

6. pants arī paredz: “Ja uzņēmums ir saņēmis kompensāciju, kas pārsniedz saskaņā ar 5. pantu noteikto summu, dalībvalstis pieprasa attiecīgajam uzņēmumam atmaksāt saņemto pārmērīgo kompensāciju.”

| (292) | Otrajā papildinājumā ir noteikts, ka revidents katru gadu pārbauda, vai kompensācijas summa nepārsniedz sabiedriskā pakalpojuma sniegšanai nepieciešamo summu, tostarp paredzot saprātīgu peļņu. Ja šī robeža tiek pārsniegta un minētā pārsnieguma ietvaros, pārsnieguma summu ar atpakaļejošu datumu samaksā JCD (skatīt 225. apsvērumu). |
| --- | --- |

(292)

Otrajā papildinājumā ir noteikts, ka revidents katru gadu pārbauda, vai kompensācijas summa nepārsniedz sabiedriskā pakalpojuma sniegšanai nepieciešamo summu, tostarp paredzot saprātīgu peļņu. Ja šī robeža tiek pārsniegta un minētā pārsnieguma ietvaros, pārsnieguma summu ar atpakaļejošu datumu samaksā JCD (skatīt 225. apsvērumu).

JCD

| (293) | 289.–292. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija secina, ka atbalsta pasākumi, kas JCD piešķirti saskaņā ar Villo līgumu, ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu, laikā pēc otrā papildinājuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(293)

289.–292. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija secina, ka atbalsta pasākumi, kas JCD piešķirti saskaņā ar Villo līgumu, ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2012. gada VTNP lēmumu, laikā pēc otrā papildinājuma pieņemšanas.

JCD

Villo

| (294) | Jāpiebilst, ka šīs pārbaudes pamatā bija izmaksu un peļņas salīdzinājums ar standarta rezervi [10–20] %, un tā atbilst standarta peļņas normai [10–20] %, kas uzskatāma par saprātīgu, pamatojoties uz informācijas apmaiņu ar CCB un JCD (70). Lai ņemtu vērā CCB piezīmi, priekšroka tika dota izmaksu normai, nevis peļņas normai (skatīt 213. apsvērumu). |
| --- | --- |

(294)

Jāpiebilst, ka šīs pārbaudes pamatā bija izmaksu un peļņas salīdzinājums ar standarta rezervi [10–20] %, un tā atbilst standarta peļņas normai [10–20] %, kas uzskatāma par saprātīgu, pamatojoties uz informācijas apmaiņu ar CCB un JCD (70). Lai ņemtu vērā CCB piezīmi, priekšroka tika dota izmaksu normai, nevis peļņas normai (skatīt 213. apsvērumu).

CCB

JCD

70

CCB

5.   Nesaderīgā atbalsta atgūšana saistībā ar 1984. gada līguma reklāmas iekārtām

Nesaderīgā atbalsta atgūšana saistībā ar 1984. gada līguma reklāmas iekārtām

| (295) | Saskaņā ar LESD, ja Komisija konstatē, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības pieņemt lēmumu, ka attiecīgajai dalībvalstij šis atbalsts jāatceļ vai jāgroza (71). Tāpat arī Eiropas Savienības tiesas ir konsekventi atzinušas, ka dalībvalsts pienākums atsaukt atbalstu, kuru Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts, lai atjaunotu iepriekšējo situāciju (72). |
| --- | --- |

(295)

Saskaņā ar LESD, ja Komisija konstatē, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības pieņemt lēmumu, ka attiecīgajai dalībvalstij šis atbalsts jāatceļ vai jāgroza (71). Tāpat arī Eiropas Savienības tiesas ir konsekventi atzinušas, ka dalībvalsts pienākums atsaukt atbalstu, kuru Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts, lai atjaunotu iepriekšējo situāciju (72).

71

72

| (296) | Šajā jautājumā Savienības tiesas ir uzskatījušas, ka minētais mērķis ir sasniegts, kad saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgi piešķirtā atbalsta summas. Ar šo atmaksājumu saņēmējs zaudē priekšrocību, kas viņam bija iekšējā tirgū, salīdzinājumā ar konkurentiem, un tiek atjaunota situācija pirms atbalsta maksājuma (73). |
| --- | --- |

(296)

Šajā jautājumā Savienības tiesas ir uzskatījušas, ka minētais mērķis ir sasniegts, kad saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgi piešķirtā atbalsta summas. Ar šo atmaksājumu saņēmējs zaudē priekšrocību, kas viņam bija iekšējā tirgū, salīdzinājumā ar konkurentiem, un tiek atjaunota situācija pirms atbalsta maksājuma (73).

73

| (297) | Saskaņā ar minēto judikatūru Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punkts paredz: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (..).” |
| --- | --- |

(297)

Saskaņā ar minēto judikatūru Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punkts paredz: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (..).”

| (298) | Rezultātā, tā kā attiecīgie pasākumi tika īstenoti, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tiem ir jāpiemēro atgūšana, lai atjaunotu stāvokli, kāds bija tirgū pirms to piešķiršanas. Šai atgūšanai jāaptver laikposms no brīža, kad atbalsts tika darīts pieejams saņēmējam, līdz tā faktiskai atgūšanai saskaņā ar metodiku, kas izklāstīta 131.–141. apsvērumā. Par atgūstamajām summām jāmaksā procenti līdz to faktiskai atgūšanai. |
| --- | --- |

(298)

Rezultātā, tā kā attiecīgie pasākumi tika īstenoti, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tiem ir jāpiemēro atgūšana, lai atjaunotu stāvokli, kāds bija tirgū pirms to piešķiršanas. Šai atgūšanai jāaptver laikposms no brīža, kad atbalsts tika darīts pieejams saņēmējam, līdz tā faktiskai atgūšanai saskaņā ar metodiku, kas izklāstīta 131.–141. apsvērumā. Par atgūstamajām summām jāmaksā procenti līdz to faktiskai atgūšanai.

6.   Secinājumu kopsavilkums

Secinājumu kopsavilkums

6.1.   1984. gada līgumā minētās reklāmas iekārtas

1984. gada līgumā minētās reklāmas iekārtas

| (299) | Komisija uzskata, ka attiecībā uz konkrētajām reklāmas iekārtām, kuras JCD uzstādīja un ekspluatēja Briseles pilsētas teritorijā saskaņā ar 1984. gada līgumu un kuras tika saglabātas pēc plānotā demontāžas datuma, kas norādīts 1999. gada līguma 10. pielikumā, nemaksājot ne nomas maksu, ne nodokļus, ir izpildīti kumulatīvie valsts atbalsta kritēriji, tādēļ šis pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(299)

Komisija uzskata, ka attiecībā uz konkrētajām reklāmas iekārtām, kuras JCD uzstādīja un ekspluatēja Briseles pilsētas teritorijā saskaņā ar 1984. gada līgumu un kuras tika saglabātas pēc plānotā demontāžas datuma, kas norādīts 1999. gada līguma 10. pielikumā, nemaksājot ne nomas maksu, ne nodokļus, ir izpildīti kumulatīvie valsts atbalsta kritēriji, tādēļ šis pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

JCD

| (300) | Attiecībā uz šā atbalsta pasākuma likumību Komisija konstatē, ka pasākums, uz kuru attiecas šī sūdzības daļa un kas ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, nav paziņots saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu un ir īstenots. Tāpēc tas ir nelikumīgs atbalsts. |
| --- | --- |

(300)

Attiecībā uz šā atbalsta pasākuma likumību Komisija konstatē, ka pasākums, uz kuru attiecas šī sūdzības daļa un kas ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, nav paziņots saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu un ir īstenots. Tāpēc tas ir nelikumīgs atbalsts.

| (301) | Komisija arī uzskata, ka šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu un tādēļ saskaņā ar Tiesas CELF judikatūru (74) tam jāpiemēro atbalsta atgūšana, tostarp atgūstot pamatsummu un procentus. |
| --- | --- |

(301)

Komisija arī uzskata, ka šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu un tādēļ saskaņā ar Tiesas CELF judikatūru (74) tam jāpiemēro atbalsta atgūšana, tostarp atgūstot pamatsummu un procentus.

CELF

74

6.2.   
  Villo reklāmas iekārtas

Villo

| (302) | Komisija uzskata, ka Villo līgumā paredzētie pasākumi ir valsts atbalsts, pamatojoties uz LESD 107. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(302)

Komisija uzskata, ka Villo līgumā paredzētie pasākumi ir valsts atbalsts, pamatojoties uz LESD 107. panta 1. punktu.

Villo

| (303) | Tomēr Villo līgumā paredzētie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(303)

Tomēr Villo līgumā paredzētie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu.

Villo

| (304) | Attiecībā uz laikposmu no koncesijas sākuma 2008. gada 5. decembrī līdz otrā papildinājuma parakstīšanai (skatīt 4.6. iedaļu) 2018. gada 29. martā, Komisija uzskata, ka Villo līgumā paredzētie pasākumi atbilst 2012. gada VTNP nostādņu prasībām (skatīt 4.7. iedaļu). Tādēļ uz tiem nav jāattiecina atgūšana, kaut arī šie atbalsta pasākumi ir nelikumīgi, jo par tiem nav paziņots saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(304)

Attiecībā uz laikposmu no koncesijas sākuma 2008. gada 5. decembrī līdz otrā papildinājuma parakstīšanai (skatīt 4.6. iedaļu) 2018. gada 29. martā, Komisija uzskata, ka Villo līgumā paredzētie pasākumi atbilst 2012. gada VTNP nostādņu prasībām (skatīt 4.7. iedaļu). Tādēļ uz tiem nav jāattiecina atgūšana, kaut arī šie atbalsta pasākumi ir nelikumīgi, jo par tiem nav paziņots saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu.

Villo

| (305) | Attiecībā uz laikposmu no otrā papildinājuma parakstīšanas dienas līdz koncesijas beigām 2026. gada 16. septembrī Komisija uzskata, ka ir izpildītas 2012. gada VTNP lēmuma prasības, stingri ievērojot nosacījumus, kas izklāstīti minētajā papildinājumā (skatīt 4.8. iedaļu), |
| --- | --- |

(305)

Attiecībā uz laikposmu no otrā papildinājuma parakstīšanas dienas līdz koncesijas beigām 2026. gada 16. septembrī Komisija uzskata, ka ir izpildītas 2012. gada VTNP lēmuma prasības, stingri ievērojot nosacījumus, kas izklāstīti minētajā papildinājumā (skatīt 4.8. iedaļu),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts JCD, kura summa atbilst nesamaksātajai nomas maksai un nodokļiem par reklāmas iekārtām, kas tika uzstādītas saskaņā ar 1984. gada līgumu Briseles pilsētas teritorijā un tika saglabātas pēc demontāžas datuma, kas bija paredzēts 1999. gada līguma 10. pielikumā, un kuru Beļģija nelikumīgi piešķīra laikā no 2001. gada 15. septembra līdz 2010. gada 21. augustam, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

1.   Beļģijai ir pienākums nodrošināt, lai saņēmējs atmaksā 1. pantā minēto atbalstu.

2.   Par atgūstamajām summām aprēķina procentus, sākot no datuma, kad tās tika izsniegtas saņēmējam, līdz to faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar 5. nodaļu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 (75).

3. pants

1.   Lēmuma 1. pantā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un efektīva.

2.   Beļģija nodrošina šā lēmuma izpildi četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Beļģija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopsumma (pamatsumma un procenti), kas atgūstama no saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopsumma (pamatsumma un procenti), kas atgūstama no saņēmēja;

| b) | šā lēmuma izpildei jau pieņemto vai paredzēto pasākumu sīks apraksts; |
| --- | --- |

b)

šā lēmuma izpildei jau pieņemto vai paredzēto pasākumu sīks apraksts;

| c) | dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Beļģija regulāri informē Komisiju par valsts pasākumu gaitu, kas veikti šā lēmuma īstenošanai līdz 1. pantā minētā atbalsta pilnīgai atgūšanai. Pēc jebkura Komisijas pieprasījuma tā nekavējoties iesniedz visu informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau ir atgūti no atbalsta saņēmēja.

5. pants

1.   Villo līgumā paredzētie pasākumi ir valsts atbalsts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktu.

2.   Attiecībā uz laikposmu no 2008. gada 5. decembra, kas ir Villo līguma parakstīšanas diena, līdz 2018. gada 29. martam, kas ir Villo līguma otrā papildinājuma parakstīšanas diena, Villo līgumā paredzētie pasākumi atbilst 2012. gada VTNP nostādņu prasībām (76) un ir saderīgi ar iekšējo tirgu. Šis atbalsts ir nelikumīgs, jo par to nav paziņots saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu.

3.   Attiecībā uz laikposmu no otrā papildinājuma parakstīšanas dienas 2018. gada 29. martā līdz koncesijas beigām 2026. gada 26. septembrīVillo līgumā paredzētie pasākumi atbilst 2012. gada VTNP lēmuma prasībām (77) un ir saderīgi ar iekšējo tirgu, ja tiek stingri ievēroti nosacījumi, kas izklāstīti Villo līguma otrajā papildinājumā.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Briselē, 2019. gada 24. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 203, 19.6.2015., 12. lpp.

1

(2)  Turpat.

2

(3)  Šis lēmums neattiecas uz CCB papildu sūdzību, kas minēta 8. apsvērumā attiecībā uz iekārtām, uz kurām attiecas 1999. gada līgums, jo uz to neattiecās oficiālā izmeklēšanas procedūra (skatīt arī 69. apsvērumu).

3

CCB

(4)  Briseles pilsēta ir oficiālais nosaukums pašvaldībai, kas atrodas Galvaspilsētas Briseles reģiona centrā. Briseles pilsētu ieskauj 18 savstarpēji cieši integrētas pašvaldības, kas ietilpst vienā lielā administratīvā vienībā, kura veido Galvaspilsētas Briseles reģionu. Galvaspilsētas Briseles reģionā darbojas valdība un parlaments. Tas ir pilsētu komplekss, kuru apdzīvo aptuveni 1 200 000 iedzīvotāju, un tā daļas veido unikālu rajonu, ko parasti dēvē par Briseli.

4

(5)  Maksājot fiksētu neto cenu par piegādātiem, pilnībā aprīkotiem, uzstādītiem un darbgataviem produktiem.

5

(6)  Šie elementi tika iekļauti Villo līguma papildinājumā, kas tika noslēgts 2011. gada 9. jūnijā.

6

Villo

(7)  Minētā atlīdzība ir noteikta kā [...] EUR gadā par katru iekārtu. Maksimālā atlīdzības summa, kas JCD būtu jāmaksā bez atbrīvojuma, ir [...] iekārtas ar laukumu 8 m2 × [...] EUR par katru iekārtu = [50 000–150 000] EUR.

7

JCD

2

(8)  Skatīt sākšanas lēmuma 82. apsvērumu.

8

(9)  Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmums 2012/21/ES par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.).

9

(10)  Briseles Apelācijas tiesas (9. palātas) 2016. gada 29. aprīļa spriedums lietā 2011/AR/140. Briseles Apelācijas tiesa noraidīja ielas mēbeļu apvērses argumentu un norādīja, ka šāda apvērse 1984. un 1999. gada līgumos nav ne paredzēta, ne arī atļauta, un pilsēta to nav apstiprinājusi arī pēc 1999. gada līguma noslēgšanas.

10

(11)  Briseles pilsēta 2001. gada oktobrī pieņēma savus pirmos noteikumus par publiskās telpas privātu izmantošanu komerciālos nolūkos, un tie stājās spēkā 2002. gada janvārī (2001. gada 17. oktobra Nodokļu noteikumi, nodoklis par pagaidu reklāmu publiskajā telpā), bet Beļģijas iestādes pieprasīja nodokļu samaksu par 1999. gada iekārtām tikai no 2009. taksācijas gada.

11

(12)  Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.), kuru piemēroja atbalsta piešķiršanas laikā.

12

de minimis

(13)  1999. gada līguma 12. pantā ir paredzēta iespēja mainīt nomas maksas aprēķina formulu un ir noteikts, ka līgumslēdzēja iestāde var piekrist izmaiņām šajā formulā (veicot indeksāciju gadadienas datumā). Tajā pašā pantā ir norādīts, kāda ir pamatinformācija ikmēneša nomas maksas aprēķināšanai.

13

(14)  Konkrēti, 2001. gada 17. oktobra Nodokļu noteikumu 5. pants paredz atbrīvojumu no nodokļa, jo īpaši attiecībā uz “pilsētas vai tās izveidoto, finansēto vai tai pakļauto struktūru sludinājumiem”.

14

(15)  Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

15

(16)  Tiesas 2010. gada 2. septembra spriedums lietā Komisija/Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481, 39. punkts un tajā minētā judikatūra, Tiesas 2016. gada 21. decembra spriedums lietā Komisija/Hansestadt Lübeck, C-524/14 P, ECLI:EU:C:2016:971, 40. punkts, Tiesas 2016. gada 21. decembra spriedums apvienotajās lietās Komisija/World Duty Free Group SA u. c., C-20/15 P un C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 53. punkts, un Tiesas 2017. gada 20. septembra spriedums lietā Komisija/Frucona Kosice, C-300/16 P, ECLI:EU:C:2017:706, 19. punkts.

16

Deutsche Post

Hansestadt Lübeck

World Duty Free Group SA

Frucona Kosice

(17)  Tiesas 1996. gada 12. decembra spriedums lietā Compagnie nationale Air France/Eiropas Kopienu Komisija, T-358/94, ECLI:EU:T:1996:194, 56. punkts.

17

Compagnie nationale Air France

(18)  Tiesas 1987. gada 14. oktobra spriedums lietā Vācijas Federatīvā Republika/Eiropas Kopienu Komisija, C-248/84, ECLI:EU:C:1987:437, 17. punkts, un 2002. gada 6. marta apvienotajās lietās Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava un Ramondín, SA un Ramondín Cápsulas, SA/Eiropas Kopienu Komisija, T-92/00 un T-103/00, ECLI:EU:T:2002:61, 57. punkts.

18

Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava

Ramondín, SA

Ramondín Cápsulas, SA

(19)  Tiesas 2000. gada 16. maija spriedums lietā Francija/Ladbroke Racing un Komisija, C-83/98 P, ECLI:EU:C:2000:248, 48.–51. punkts. Tiesas 2015. gada 14. janvāra spriedums lietā Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, 33. punkts.

19

Ladbroke Racing

Eventech

(20)  Tiesas 1996. gada 11. jūlija spriedums lietā Syndicat français de l’Express international (SFEI) u. c./La Poste u. c., C-39/94, ECLI:EU:C.1996:285, 60. punkts, Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedums lietā Spānijas Karaliste/Eiropas Kopienu Komisija, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41. punkts.

20

Syndicat français de l’Express international (SFEI)

La Poste

(21)  Tiesas 1974. gada 2. jūlija spriedums lietā Itālijas Republika/Komisija, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 13. punkts.

21

(22)  Tiesas 2001. gada 8. novembra spriedums lietā Adria-Wien Pipeline, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598; un arī Tiesas 1990. gada 14. februāra spriedums lietā Francijas Republika/Komisija, C-301/87, ECLI:EU:C:1990:67, 41. punkts.

22

Adria-Wien Pipeline

(23)  Tiesas 2016. gada 26. oktobra spriedums lietā Orange/Komisija, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798.

23

Orange

(24)  Vispārējās tiesas 2015. gada 26. februāra spriedums lietā Orange/Komisija, T-385/12, ECLI:EU:T:2015:117.

24

Orange

(25)  Ģenerāladvokāta Wahl
  2016. gada 4. februāra secinājumi lietā Orange/Komisija, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:78.

25

Wahl

Orange

(26)  Tiesas 2016. gada 26. oktobra spriedums lietā Orange/Komisija, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798, 41.–44. punkts.

26

Orange

(27)  Tiesas 2016. gada 26. oktobra spriedums lietā Orange/Komisija, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798, 44. punkts.

27

Orange

(28)  Komisijas 2016. gada 19. jūlija Paziņojums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (OV C 262, 19.7.2016., 1. lpp.).

28

(29)  Lauksaimniecības nozarē regulatīvā pienākuma noteikšanas piemēri ir veterinārās un pārtikas nekaitīguma pārbaudes un lauksaimniecības produktu ražotājiem noteiktie testi. Turpretī pārbaudes un testus, kurus veic un finansē publiskās struktūras un attiecībā uz kuriem tiesību aktos nav noteikts, ka tie jāveic vai jāfinansē lauksaimniecības produktu ražotājiem, neuzskata par uzņēmumiem noteiktiem regulatīvajiem pienākumiem. Skatīt Komisijas 2015. gada 18. septembra lēmumu par valsts atbalstu SA.35484 par piena kvalitātes pārbaudēm saskaņā ar Vācijas Likumu par pienu un taukiem un 2016. gada 4. aprīļa lēmumu par valsts atbalstu SA.35484 saistībā ar vispārīgām kontroles darbībām veselības aprūpes jomā saskaņā ar Likumu par pienu un taukiem.

29

(30)  Vispārējās tiesas 2015. gada 25. marta spriedums lietā Beļģija/Komisija, T-538/11, ECLI:EU:T:2015:188, 74.–78. punkts.

30

(31)  Piemēram, ja komercsabiedrība saņem subsīdiju ieguldījuma veikšanai atbalstāmajā reģionā, nevar apgalvot, ka tādā veidā netiek mazinātas izmaksas, ko parasti sedz no uzņēmuma budžeta, jo bez šīs subsīdijas komercsabiedrība attiecīgo ieguldījumu nebūtu veikusi.

31

(32)  Tiesas 2011. gada 8. decembra spriedums lietā France Télécom/Komisija, C-81/10 P, ECLI:EU:C:2011:811, 43.–50. punkts. Tas, loģiski, attiecas uz tādu izmaksu samazināšanu, kuras uzņēmumam rodas, aizstājot ierēdņa statusu ar statusu, kas salīdzināms ar konkurējošo uzņēmumu darba ņēmēju statusu, tādējādi radot priekšrocību attiecīgajam uzņēmumam (par ko iepriekš bija zināma neskaidrība pēc Vispārējās tiesas 2004. gada 16. marta sprieduma lietā Danske Busvognmænd/Komisija, T-157/01, ECLI:EU:T:2004:76, 57. punkts). Attiecībā uz neatgūstamo izmaksu kompensēšanu skatīt arī Vispārējās tiesas 2009. gada 11. februāra spriedumu lietā Iride un Iride Energia/Komisija, T-25/07, ECLI:EU:T:2009:33, 46.–56. punkts.

32

France Télécom

Danske Busvognmænd

Iride un Iride Energia

(33)  Tiesas 1980. gada 27. marta spriedums lietā Amministrazione delle Finanze dello Stato, 61/79, ECLI:EU:C:1980:100, 29.–32. punkts.

33

Amministrazione delle Finanze dello Stato

(34)  Tiesas 1988. gada 27. septembra spriedums lietā Asteris AE u. c./Grieķija, apvienotās lietas no C-106/87 līdz C-120/87, ECLI:EU:C:1988:457, 23. un 24. punkts.

34

Asteris AE

(35)  Vispārējās tiesas 2010. gada 1. jūlija spriedums lietā Nuova Terni Industrie Chimiche/Komisija, T-64/08, ECLI:EU:T:2010:270, 59.–63. un 140.–141. punkts, kurā precizēts, ka, izmaksājot kompensāciju par ekspropriāciju, netiek piešķirta priekšrocība, savukārt šādas kompensācijas retrospektīva pagarināšana var tikt atzīta par valsts atbalstu.

35

Nuova Terni Industrie Chimiche

(36)  Briseles Apelācijas tiesas (9. palātas) 2016. gada 29. aprīļa spriedums lietā 2011/AR/140.

36

(37)  Tiesas 2005. gada 15. decembra spriedums lietā Itālija/Komisija, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, 94. punkts.

37

(38)  Vispārējās tiesas 2016. gada 6. februāra spriedums lietā Orange/Komisija, T-385/12, ECLI:EU:T:2015:117.

38

Orange

(39)  Tiesas 1980. gada 17. septembra spriedums lietā Philip Morris Holland BV/Eiropas Kopienu Komisija, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11. punkts, un Tiesas 2000. gada 15. jūnija spriedums lietā Alzetta Mauro u. c./Eiropas Kopienu Komisija, apvienotās lietās T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 un T-23/98, ECLI:EU:T:2000:151, 80. punkts.

39

Philip Morris Holland BV

Alzetta Mauro

(40)  Tiesas 2019. gada 23. janvāra spriedums lietā Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2019:51, 40. punkts.

40

Fallimento Traghetti del Mediterraneo

(41)  Vispārējās tiesas 2001. gada 4. aprīļa spriedums lietā Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia/Komisija, T-288/97, ECLI:EU:T:1999:125, 41. punkts.

41

Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia

(42)  Tiesas 2011. gada 8. septembra spriedums lietā Komisija/Nīderlande, C-279/08 P, ECLI:EU:C:2011:551, 131. punkts.

42

(43)  Šajā jomā skatīt Tiesas 2013. gada 8. maija spriedumu lietā Eric Libert un citi/Flandrijas valdība; All Projects & Developments NV un citi/Vlaamse Regering, apvienotās lietas C-197/11 un C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288.

43

Eric Libert

All Projects & Developments NV

Vlaamse Regering,

(44)  Piemēram, uzaicinājums uz konkursu, ko Galvaspilsētas Briseles reģions izsludināja 2008. gada 15. martā
  Villo koncesijas ietvaros, tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

44

Villo

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(45)  Desmit gadu noilguma periods liedz veikt jebkādu atgūšanu par laiku pirms 2001. gada 15. septembra.

45

(46)  Nesaderīgā atbalsta summa attiecībā uz nodokli jāaprēķina, pamatojoties uz 2001. gada 17. oktobra regulas 3., 4. un 5. pantu, 2006. gada 18. decembra regulas 4.–7. pantu un 2007. gada 17. decembra, 2008. gada 15. decembra, 2009. gada 9. novembra, 2010. gada 20. decembra un 2011. gada 5. decembra Nodokļu noteikumu 4., 5. un 6. pantu.

46

(47)  Šie datumi ir norādīti 10. pielikumā.

47

(48)  Briseles Apelācijas tiesas (9. palātas) 2016. gada 29. aprīļa spriedums lietā 2011/AR/140.

48

(49)  
  2007. gada 17. decembra, 2008. gada 15. decembra, 2009. gada 9. novembra, 2010. gada 20. decembra un 2011. gada 5. decembra Nodokļu noteikumi. Minēto Nodokļu noteikumu 2. pants paredz, ka “reklāmas iekārtas, uz kurām attiecas šie noteikumi, ir reklāmas iekārtas, pagaidu reklāmas iekārtas, reklāmas transportlīdzekļi un reklāmas stendi”. Nodokļa aprēķins tiek norādīts 4.–6. pantā. Konkrēti, saskaņā ar 4. pantu nodoklis par reklāmas iekārtām ir šāds:

49

| a) | “Nodokļa likme reklāmas iekārtām ir 150,00 EUR katrā finanšu gadā par vienu kvadrātmetru. |
| --- | --- |

a)

“Nodokļa likme reklāmas iekārtām ir 150,00 EUR katrā finanšu gadā par vienu kvadrātmetru.

| b) | 1. Nodokļa likme reklāmas iekārtām, kas paredzētas tikai reklāmai kultūras, sociālos, sporta un ar tiem saistītas reklāmas nolūkos, tostarp reklāmai, kas saistīta ar filmām un māksliniecisko darbu, un reklāmai, kas pievērš uzmanību gadatirgu, kongresu, šovu vai cirka izrāžu organizēšanai, ir 50,00 EUR katrā finanšu gadā par vienu kvadrātmetru.
  2. Tomēr, ja vairāk nekā 1/7 no redzamās reklāmas platības izmanto komerciālai informācijai, nosaukumiem vai logotipiem, nodokļa likme reklāmas iekārtām, kas paredzētas tikai reklāmai kultūras, sociālos, sporta un ar tiem saistītas reklāmas nolūkos, tostarp reklāmai, kas saistīta ar filmām un māksliniecisko darbu, un reklāmai, kas pievērš uzmanību gadatirgu, kongresu un izrāžu organizēšanai, ir tā, kas norādīta šā panta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

1. Nodokļa likme reklāmas iekārtām, kas paredzētas tikai reklāmai kultūras, sociālos, sporta un ar tiem saistītas reklāmas nolūkos, tostarp reklāmai, kas saistīta ar filmām un māksliniecisko darbu, un reklāmai, kas pievērš uzmanību gadatirgu, kongresu, šovu vai cirka izrāžu organizēšanai, ir 50,00 EUR katrā finanšu gadā par vienu kvadrātmetru.

2. Tomēr, ja vairāk nekā 1/7 no redzamās reklāmas platības izmanto komerciālai informācijai, nosaukumiem vai logotipiem, nodokļa likme reklāmas iekārtām, kas paredzētas tikai reklāmai kultūras, sociālos, sporta un ar tiem saistītas reklāmas nolūkos, tostarp reklāmai, kas saistīta ar filmām un māksliniecisko darbu, un reklāmai, kas pievērš uzmanību gadatirgu, kongresu un izrāžu organizēšanai, ir tā, kas norādīta šā panta a) apakšpunktā.

| c) | Nodoklis jāmaksā par visu fiskālo gadu, neatkarīgi no attiecīgās reklāmas iekārtas uzstādīšanas vai demontāžas datuma.” |
| --- | --- |

c)

Nodoklis jāmaksā par visu fiskālo gadu, neatkarīgi no attiecīgās reklāmas iekārtas uzstādīšanas vai demontāžas datuma.”

Saskaņā ar 5. pantu nodoklis par pagaidu reklāmas iekārtām ir šāds: (..)

Saskaņā ar 6. pantu noteikumi, kas ir kopīgi 4. un 5. pantam, ir šādi:

| a) | “Nodoklis jāmaksā par katru reklāmas iekārtu. |
| --- | --- |

a)

“Nodoklis jāmaksā par katru reklāmas iekārtu.

| b) | 1. Aprēķinot nodokli, atsevišķās kvadrātmetra daļas uzskaita kā veselus kvadrātmetrus.
  2. Atkāpjoties no 1. punkta prasības, par reklāmas iekārtām, kas mazākas par četriem kvadrātmetriem, nodokli maksā par katru daļu vai 0,25 kvadrātmetru iedalījumu pēc fiksētas likmes, izdalot ar četri. |
| --- | --- |

b)

1. Aprēķinot nodokli, atsevišķās kvadrātmetra daļas uzskaita kā veselus kvadrātmetrus.

2. Atkāpjoties no 1. punkta prasības, par reklāmas iekārtām, kas mazākas par četriem kvadrātmetriem, nodokli maksā par katru daļu vai 0,25 kvadrātmetru iedalījumu pēc fiksētas likmes, izdalot ar četri.

| c) | Reklāmas iekārtām, kas aprīkotas ar vairākiem reklāmas paneļiem, nodokļa likme tiek reizināta ar reklāmas paneļu skaitu.


  a) | Reklāmas iekārtām, kas aprīkotas ar sistēmu, kura ļauj secīgi mainīt vai ritināt vairākus reklāmas sludinājumus uz viena un tā paša paneļa, nodokļa likme tiek dubultota. |
| --- | --- | --- |

c)

a)

Reklāmas iekārtām, kas aprīkotas ar sistēmu, kura ļauj secīgi mainīt vai ritināt vairākus reklāmas sludinājumus uz viena un tā paša paneļa, nodokļa likme tiek dubultota.

| d) | Ja reklāmas iekārtas virsma atšķiras no redzamā reklāmas laukuma, nodokli aprēķina, pamatojoties uz redzamo reklāmas laukumu. |
| --- | --- |

d)

Ja reklāmas iekārtas virsma atšķiras no redzamā reklāmas laukuma, nodokli aprēķina, pamatojoties uz redzamo reklāmas laukumu.

(50)  5. pants paredzēja, ka no nodokļa, kas ieviests ar šiem noteikumiem, cita starpā, tiek atbrīvoti “pilsētas vai pilsētas izveidoto, finansēto vai tai pakļauto struktūru sludinājumi”. Tādējādi, kā norādīts Beļģijas iestāžu 2017. gada 20. februārī iesniegtajos komentāros par Komisijas 2017. gada 14. februāra papildjautājumiem, Briseles pilsēta pati nekad nav ekspluatējusi reklāmas iekārtas. Šo ekspluatāciju vienmēr ir īstenojušas trešās personas. Vienīgās reklāmas iekārtas, kas pieder Briseles pilsētai, ir tās, uz kurām attiecas publisko pakalpojumu līgums, kura slēgšanas tiesības tika piešķirtas 1999. gada 14. oktobrī un atjaunotas pēc vajadzības. Pašreizējais nomnieks, proti, CCB maksā nomas maksu par reklāmas iekārtām un piemērojamos nodokļus.

50

CCB

(51)  
  2007. gada 17. decembra Nodokļu noteikumu 9. pantā nepārprotami ir paredzēts atbrīvojums “pilsētas vai pilsētas izveidoto vai tai pakļauto struktūru reklāmas iekārtām”.

51

(52)  Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmums 2005/842/EK par EK Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.).

52

(53)  Skatīt 33. punktu Komisijas paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.).

53

(54)  Turpat, 47. punkts.

54

(55)  Kā piemēri tiek minēta Barselona un Antverpene.

55

(56)  Piemēram, attiecībā uz finansēšanu specifikācijā bija norādīts, ka piešķīrējs “ir atvērts dažādām finansēšanas pieejām”.

56

(57)  Skatīt 2012. gada VTNP lēmuma 2. panta a) punktu.

57

(58)  
  2010. gada 25. novembra Rīkojums, kas reglamentē automatizētās velosipēdu nomas sabiedriskā pakalpojuma darbību, publicēts izdevumā Moniteur belge
  2010. gada 7. decembrī, 2. pants.

58

Moniteur belge

(59)  
  GRP ir rādītājs, kas nosaka reklāmas paneļa komerciālo vērtību atbilstoši tā spējai piesaistīt pēc iespējas vairāk patērētāju un atbilstoši vizuālā kontakta biežumam starp attiecīgo paneli un vēlamo patērētāju.

59

GRP

(60)  Vadības komiteja tika izveidota ar Villo līguma 6. pantu, un tajā solidāri darbojas vismaz divi locekļi, kurus ieceļ mobilitātes ministrs, kas Briselē atbild par mobilitāti, un vismaz divi locekļi, kurus ieceļ JCD.

60

Villo

JCD

(61)  Atbilst standarta koeficientam [10–20] % no ieņēmumiem.

61

(62)  Tiesas spriedums lietā Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, 87.–95. punkts.

62

Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg

(63)  Skatīt sākšanas lēmuma 82. apsvērumu.

63

(64)  Tiesas 2005. gada 4. jūnija spriedums lietā Komisija/MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, 60. punkts. Tiesas 2006. gada 30. jūnija spriedums lietā Beļģijas Karaliste/Komisija, C-270/15 P, ECLI:EU:C:2016:489, 49. punkts. Vispārējās tiesas 2017. gada 13. decembra spriedums lietā Grieķijas Republika/Komisija, T-314/15, ECLI:EU:T:2017:903, 79. punkts.

64

MOL

(65)  Skatīt 2005. gada VTNP lēmuma un 2012. gada VTNP lēmuma 3. pantu.

65

(66)  Skatīt Beļģijas Konstitucionālās tiesas 2012. gada 31. maija spriedumu 68/2012.

66

(67)  
  OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.

67

(68)  Attiecībā uz to jo īpaši skatīt 2012. gada 25. janvāra lēmumu lietā SA.14588 un 2018. gada 10. jūlija lēmumu lietā SA.37977.

68

(69)  Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.).

69

(70)  Skatīt arī sākšanas lēmuma 109. apsvērumu.

70

(71)  Tiesas 1973. gada 12. jūlija spriedums lietā Komisija/Vācija, 70/72, ECLI:EU:C:1973:87, 13. punkts.

71

(72)  Tiesas 1990. gada 21. marta spriedums lietā Beļģija/Komisija, C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, 66. punkts.

72

(73)  Tiesas 1999. gada 17. jūnija spriedums lietā Beļģija/Komisija, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 64. un 65. punkts.

73

(74)  Tiesas 2008. gada 12. februāra spriedums lietā CELF un kultūras un komunikācijas lietu ministrs (CELF I), C-199/06, ECLI:EU:C:2009:79.

74

CELF

CELF I

(75)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

75

(76)  Komisijas paziņojums par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.).

76

(77)  Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmums 2012/21/ES par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.).

77

---

Labojumi

| 11.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 320/159 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 320/159

---

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/1198 (2019. gada 12. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam

(“Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 189, 2019. gada 15. jūlijs)

52. lappusē 2. panta a) punktā:

tekstu:

“tas no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (sākotnējās izmeklēšanas periods) nav eksportējis 1. punktā aprakstīto ražojumu uz Savienību,”

lasīt šādi:

“tas no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (sākotnējās izmeklēšanas periods) nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu uz Savienību,”.

---