# Den Europæiske Unions L 312/2019

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 312 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 62. årgang3. december 2019 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 312

Dansk udgave

Retsforskrifter

62. årgang3. december 2019

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2007 af 18. november 2019 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 for så vidt angår listerne over dyr, animalske produkter, avlsmateriale, animalske biprodukter og afledte produkter samt hø og halm, der er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder, og om ændring af beslutning 2007/275/EF (
  1
  ) | 1 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2019/2008 af 28. november 2019 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Den Internationale Søfartsorganisation på dens Forsamlings 31. samling vedrørende vedtagelse af ændringer til resolution A.658(16) om anvendelse og montering af retroreflekterende materialer på redningsudstyr og vedtagelse af en resolution om retningslinjer for syn i henhold til det harmoniserede system for syn og certificering (HSSC) | 40 |
| | * | Rådets Afgørelse (FUSP) 2019/2009 af 2. december 2019 til støtte for Ukraines bestræbelser på bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i samarbejde med OSCE | 42 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2010 af 12. november 2019 om fastlæggelse af bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner i forbindelse med affaldsforbrænding (meddelt under nummer C(2019) 7987) (
  1
  ) | 55 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2011 af 28. november 2019 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 om godkendelse af vaccinationsprogrammer mod lumpy skin disease forelagt af medlemsstaterne ved forlængelse af anvendelsesperioden (meddelt under nummer C(2019) 8580) (
  1
  ) | 93 |
| | * | Kommissionens Gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2012 af 29. november 2019 om fritagelser efter artikel 14 i forordning (EF) nr. 29/2009 om fastlæggelse af krav til datalink-tjenester i det fælles europæiske luftrum (
  1
  ) | 95 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2007 af 18. november 2019 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 for så vidt angår listerne over dyr, animalske produkter, avlsmateriale, animalske biprodukter og afledte produkter samt hø og halm, der er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder, og om ændring af beslutning 2007/275/EF (
  1
  )

1

1

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2019/2008 af 28. november 2019 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Den Internationale Søfartsorganisation på dens Forsamlings 31. samling vedrørende vedtagelse af ændringer til resolution A.658(16) om anvendelse og montering af retroreflekterende materialer på redningsudstyr og vedtagelse af en resolution om retningslinjer for syn i henhold til det harmoniserede system for syn og certificering (HSSC)

40

*

Rådets Afgørelse (FUSP) 2019/2009 af 2. december 2019 til støtte for Ukraines bestræbelser på bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i samarbejde med OSCE

42

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2010 af 12. november 2019 om fastlæggelse af bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner i forbindelse med affaldsforbrænding (meddelt under nummer C(2019) 7987) (
  1
  )

1

55

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2011 af 28. november 2019 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 om godkendelse af vaccinationsprogrammer mod lumpy skin disease forelagt af medlemsstaterne ved forlængelse af anvendelsesperioden (meddelt under nummer C(2019) 8580) (
  1
  )

1

93

*

Kommissionens Gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2012 af 29. november 2019 om fritagelser efter artikel 14 i forordning (EF) nr. 29/2009 om fastlæggelse af krav til datalink-tjenester i det fælles europæiske luftrum (
  1
  )

1

95

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Commission Implementing Regulation (EU) 2019/1996 of 28 November 2019 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of certain prepared or preserved sweetcorn in kernels originating in the Kingdom of Thailand following an expiry review pursuant to Article 11(2) of Regulation (EU) 2016/1036 ( EUT L 310 af 2.12.2019 ) | 101 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Commission Implementing Regulation (EU) 2019/1996 of 28 November 2019 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of certain prepared or preserved sweetcorn in kernels originating in the Kingdom of Thailand following an expiry review pursuant to Article 11(2) of Regulation (EU) 2016/1036 ( EUT L 310 af 2.12.2019 )

( EUT L 310 af 2.12.2019 )

101

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 3.12.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 312/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/2007

af 18. november 2019

om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 for så vidt angår listerne over dyr, animalske produkter, avlsmateriale, animalske biprodukter og afledte produkter samt hø og halm, der er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder, og om ændring af beslutning 2007/275/EF

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet (1), særlig artikel 3, stk. 5,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012, (EU) nr. 652/2014, (EU) 2016/429 og (EU) 2016/2031, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 og (EF) nr. 1099/2009 samt Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF og 2008/120/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, Rådets direktiv 89/608/EØF, 89/662/EØF, 90/425/EØF, 91/496/EØF, 96/23/EF, 96/93/EF og 97/78/EF og Rådets afgørelse 92/438/EØF (forordningen om offentlig kontrol) (2), særlig artikel 47, stk. 2, første afsnit, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EU) 2017/625 er der fastsat regler for medlemsstaternes kompetente myndigheders offentlige kontrol af dyr og varer, der indføres til Unionen, til verifikation af, at EU-lovgivningen om agrofødevarekæden er overholdt. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EU) 2017/625 er der fastsat regler for medlemsstaternes kompetente myndigheders offentlige kontrol af dyr og varer, der indføres til Unionen, til verifikation af, at EU-lovgivningen om agrofødevarekæden er overholdt.

| (2) | Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/478 (3) blev forordning (EU) 2017/625 ændret, ved at hø og halm og fødevarer, der indeholder både vegetabilske produkter og forarbejdede animalske produkter (»sammensatte produkter«) blev tilføjet til de kategorier af varer, der er omhandlet i artikel 47, stk. 1, litra b), i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/478 (3) blev forordning (EU) 2017/625 ændret, ved at hø og halm og fødevarer, der indeholder både vegetabilske produkter og forarbejdede animalske produkter (»sammensatte produkter«) blev tilføjet til de kategorier af varer, der er omhandlet i artikel 47, stk. 1, litra b), i nævnte forordning.

| (3) | I henhold til forordning (EU) 2017/625 bør visse kategorier af dyr og varer fra tredjelande altid fremvises på et grænsekontrolsted til offentlig kontrol, der skal foretages, inden de indføres til Unionen. Ud over dyr er animalske produkter, avlsmateriale, animalske biprodukter, hø og halm og sammensatte produkter blandt de kategorier, der altid bør fremvises til offentlig kontrol på grænsekontrolsteder. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til forordning (EU) 2017/625 bør visse kategorier af dyr og varer fra tredjelande altid fremvises på et grænsekontrolsted til offentlig kontrol, der skal foretages, inden de indføres til Unionen. Ud over dyr er animalske produkter, avlsmateriale, animalske biprodukter, hø og halm og sammensatte produkter blandt de kategorier, der altid bør fremvises til offentlig kontrol på grænsekontrolsteder.

| (4) | I henhold til forordning (EU) 2017/625 skal Kommissionen opstille lister over de forskellige dyr og animalske produkter, avlsmateriale, animalske biprodukter, hø og halm og sammensatte produkter, der skal fremvises til offentlig kontrol på grænsekontrolsteder ved angivelse af deres respektive koder i den kombinerede nomenklatur (KN-koder), der er fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (4). |
| --- | --- |

(4)

I henhold til forordning (EU) 2017/625 skal Kommissionen opstille lister over de forskellige dyr og animalske produkter, avlsmateriale, animalske biprodukter, hø og halm og sammensatte produkter, der skal fremvises til offentlig kontrol på grænsekontrolsteder ved angivelse af deres respektive koder i den kombinerede nomenklatur (KN-koder), der er fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (4).

| (5) | Da afledte produkter er en underkategori af animalske biprodukter, bør de tilføjes på listerne, og deres KN-koder bør således også angives. |
| --- | --- |

(5)

Da afledte produkter er en underkategori af animalske biprodukter, bør de tilføjes på listerne, og deres KN-koder bør således også angives.

| (6) | Ved Kommissionens beslutning 2007/275/EF (5) er der fastsat bestemmelser vedrørende dyr og produkter, herunder sammensatte produkter, der skal underkastes veterinærkontrol ved grænsekontrolsteder i henhold til Rådets direktiv 91/496/EØF (6) og 97/78/EF. Der gælder nye betingelser for indførsel til Unionen af sammensatte produkter fra den 21. april 2021 i overensstemmelse med Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/625 (7). Indtil da bør de nuværende regler i beslutning 2007/275/EF vedrørende sammensatte produkter, der er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder, fortsat finde anvendelse, og denne forordning bør ikke finde anvendelse på sammensatte produkter. For at undgå overlapning af retlige bestemmelser bør denne forordning ændre beslutning 2007/275/EF ved at begrænse dens anvendelsesområde til kun at omfatte sammensatte produkter. |
| --- | --- |

(6)

Ved Kommissionens beslutning 2007/275/EF (5) er der fastsat bestemmelser vedrørende dyr og produkter, herunder sammensatte produkter, der skal underkastes veterinærkontrol ved grænsekontrolsteder i henhold til Rådets direktiv 91/496/EØF (6) og 97/78/EF. Der gælder nye betingelser for indførsel til Unionen af sammensatte produkter fra den 21. april 2021 i overensstemmelse med Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/625 (7). Indtil da bør de nuværende regler i beslutning 2007/275/EF vedrørende sammensatte produkter, der er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder, fortsat finde anvendelse, og denne forordning bør ikke finde anvendelse på sammensatte produkter. For at undgå overlapning af retlige bestemmelser bør denne forordning ændre beslutning 2007/275/EF ved at begrænse dens anvendelsesområde til kun at omfatte sammensatte produkter.

| (7) | For at lette de kompetente myndigheders offentlige kontrol på grænsekontrolsteder i henhold til forordning (EU) 2017/625 bør den liste, der fastsættes i nærværende forordning, indeholde en nærmere beskrivelse af de dyr, animalske produkter, avlsmateriale, animalske biprodukter og afledte produkter samt hø og halm, der er omfattet af sådan offentlig kontrol. |
| --- | --- |

(7)

For at lette de kompetente myndigheders offentlige kontrol på grænsekontrolsteder i henhold til forordning (EU) 2017/625 bør den liste, der fastsættes i nærværende forordning, indeholde en nærmere beskrivelse af de dyr, animalske produkter, avlsmateriale, animalske biprodukter og afledte produkter samt hø og halm, der er omfattet af sådan offentlig kontrol.

| (8) | For visse KN-koder indeholder listen i denne forordning desuden kun en del af de dyr og produkter, der henhører under den pågældende position eller underposition. I sådanne tilfælde bør denne forordning indeholde nærmere oplysninger om de relevante dyr og produkter, der er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder. |
| --- | --- |

(8)

For visse KN-koder indeholder listen i denne forordning desuden kun en del af de dyr og produkter, der henhører under den pågældende position eller underposition. I sådanne tilfælde bør denne forordning indeholde nærmere oplysninger om de relevante dyr og produkter, der er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder.

| (9) | Da de bestemmelser i forordning (EU) 2017/625, der regulerer de spørgsmål, der er omfattet af nærværende forordning, anvendes fra den 14. december 2019, bør nærværende forordning anvendes fra samme dato. |
| --- | --- |

(9)

Da de bestemmelser i forordning (EU) 2017/625, der regulerer de spørgsmål, der er omfattet af nærværende forordning, anvendes fra den 14. december 2019, bør nærværende forordning anvendes fra samme dato.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Ved denne forordning fastsættes der lister over dyr, animalske produkter, avlsmateriale, animalske biprodukter og afledte produkter samt hø og halm, der er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder i henhold til artikel 47, stk. 2, første afsnit, litra a), i forordning (EU) 2017/625.

2.   Denne forordning finder ikke anvendelse på sammensatte produkter.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »animalske produkter«: animalske produkter som defineret i punkt 8.1 i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (8) |
| --- | --- |

1)

»animalske produkter«: animalske produkter som defineret i punkt 8.1 i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (8)

8

| 2) | »ubehandlede svinebørster«: ubehandlede svinebørster som defineret i nr. 33) i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (9) |
| --- | --- |

2)

»ubehandlede svinebørster«: ubehandlede svinebørster som defineret i nr. 33) i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (9)

9

| 3) | »ubehandlede fjer og fjerdele«: ubehandlede fjer og fjerdele som defineret i nr. 30) i bilag I til forordning (EU) SUBLINIIND |
| --- | --- |

3)

»ubehandlede fjer og fjerdele«: ubehandlede fjer og fjerdele som defineret i nr. 30) i bilag I til forordning (EU) SUBLINIIND

| 4) | »ubehandlet hår«: ubehandlet hår som defineret i nr. 32) i bilag I til forordning (EU) nr. 142/2011 |
| --- | --- |

4)

»ubehandlet hår«: ubehandlet hår som defineret i nr. 32) i bilag I til forordning (EU) nr. 142/2011

| 5) | »mellemprodukt«: mellemprodukt som defineret i nr. 35) i bilag I til forordning (EU) nr. 142/2011 |
| --- | --- |

5)

»mellemprodukt«: mellemprodukt som defineret i nr. 35) i bilag I til forordning (EU) nr. 142/2011

| 6) | »behandlede huder og skind«: behandlede huder og skind som defineret i nr. 28) i bilag I til forordning (EU) SUBLINIIND |
| --- | --- |

6)

»behandlede huder og skind«: behandlede huder og skind som defineret i nr. 28) i bilag I til forordning (EU) SUBLINIIND

| 7) | »ubehandlet uld«: ubehandlet uld som defineret i nr. 31) i bilag I til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| --- | --- |

7)

»ubehandlet uld«: ubehandlet uld som defineret i nr. 31) i bilag I til forordning (EU) nr. 142/2011.

Artikel 3

Offentlig kontrol af dyr og varer opført i bilag I

De dyr og varer, der er opført i bilag I til denne forordning, er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/625.

Artikel 4

Ændringer af beslutning 2007/275/EF

I beslutning 2007/275/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Titlen affattes således:

  »
  Kommissionens beslutning af 17. april 2007 om lister over sammensatte produkter, der er omfattet af kontrol på grænsekontrolsteder
  «. |
| --- | --- |

1)

Titlen affattes således:

»
  Kommissionens beslutning af 17. april 2007 om lister over sammensatte produkter, der er omfattet af kontrol på grænsekontrolsteder
  «.

Kommissionens beslutning af 17. april 2007 om lister over sammensatte produkter, der er omfattet af kontrol på grænsekontrolsteder

| 2) | Artikel 1 affattes således:

  »Artikel 1

  Formål
  Ved denne beslutning fastsættes der regler for de sammensatte produkter, der er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder ved indførsel til Unionen.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

Formål

Ved denne beslutning fastsættes der regler for de sammensatte produkter, der er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder ved indførsel til Unionen.«

| 3) | Artikel 3 affattes således:

  »Artikel 3

  Offentlig kontrol af sammensatte produkter opført i bilag I

  1.   De sammensatte produkter, der er opført i bilag I til denne beslutning, er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder i overensstemmelse med Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) 2017/625 (*1).


  2.   En første udvælgelse af sammensatte produkter til offentlig kontrol på grundlag af den kombinerede nomenklatur i kolonne 1 i bilag I afgrænses nærmere med henvisning til den konkrete tekst eller lovgivning, der er anført i kolonne 3 i bilag I.



  (*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012, (EU) nr. 652/2014, (EU) 2016/429 og (EU) 2016/2031, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 og (EF) nr. 1099/2009 samt Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF og 2008/120/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, Rådets direktiv 89/608/EØF, 89/662/EØF, 90/425/EØF, 91/496/EØF, 96/23/EF, 96/93/EF og 97/78/EF og Rådets afgørelse 92/438/EØF (forordningen om offentlig kontrol) (EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

3)

Artikel 3 affattes således:

»Artikel 3

Offentlig kontrol af sammensatte produkter opført i bilag I

1.   De sammensatte produkter, der er opført i bilag I til denne beslutning, er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder i overensstemmelse med Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) 2017/625 (*1).

2.   En første udvælgelse af sammensatte produkter til offentlig kontrol på grundlag af den kombinerede nomenklatur i kolonne 1 i bilag I afgrænses nærmere med henvisning til den konkrete tekst eller lovgivning, der er anført i kolonne 3 i bilag I.

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012, (EU) nr. 652/2014, (EU) 2016/429 og (EU) 2016/2031, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 og (EF) nr. 1099/2009 samt Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF og 2008/120/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, Rådets direktiv 89/608/EØF, 89/662/EØF, 90/425/EØF, 91/496/EØF, 96/23/EF, 96/93/EF og 97/78/EF og Rådets afgørelse 92/438/EØF (forordningen om offentlig kontrol) (EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1).«
  "

*1

| 4) | Artikel 4 ændres således:






  a) | Titlen affattes således:

  »
  Sammensatte produkter, der er omfattet af offentlig kontrol
  «. |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 4 ændres således:

a)

Titlen affattes således:

»
  Sammensatte produkter, der er omfattet af offentlig kontrol
  «.

Sammensatte produkter, der er omfattet af offentlig kontrol

| b) | Indledningen affattes således:

  »Følgende sammensatte produkter er omfattet af offentlig kontrol:«. |
| --- | --- |

b)

Indledningen affattes således:

»Følgende sammensatte produkter er omfattet af offentlig kontrol:«.

| 5) | Artikel 6 affattes således:

  »Artikel 6
  Undtagelse vedrørende visse sammensatte produkter

  1.   Uanset artikel 3 underkastes følgende sammensatte produkter, som ikke indeholder kødprodukter, ikke offentlig kontrol:






  a) | sammensatte produkter, hvis indhold for mindre end halvdelens vedkommende består af et eller flere andre forarbejdede produkter, forudsat at produkterne:






  i) | er holdbare ved omgivelsestemperatur eller klart som led i fremstillingen er blevet kogt, stegt eller varmebehandlet med en komplet gennemvarmning, så alle råvarer er blevet denatureret |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artikel 6 affattes således:

»Artikel 6

Undtagelse vedrørende visse sammensatte produkter

1.   Uanset artikel 3 underkastes følgende sammensatte produkter, som ikke indeholder kødprodukter, ikke offentlig kontrol:

a)

sammensatte produkter, hvis indhold for mindre end halvdelens vedkommende består af et eller flere andre forarbejdede produkter, forudsat at produkterne:

i)

er holdbare ved omgivelsestemperatur eller klart som led i fremstillingen er blevet kogt, stegt eller varmebehandlet med en komplet gennemvarmning, så alle råvarer er blevet denatureret

| ii) | er tydeligt mærket som værende bestemt til konsum |
| --- | --- |

ii)

er tydeligt mærket som værende bestemt til konsum

| iii) | er forsvarligt emballeret eller forseglet i rene beholdere |
| --- | --- |

iii)

er forsvarligt emballeret eller forseglet i rene beholdere

| iv) | ledsages af et handelsdokument og er mærket på et officielt sprog i en medlemsstat, således at dokumentet og mærket tilsammen giver oplysninger om karakteren, mængden og antallet af pakker af det sammensatte produkt, oprindelseslandet, producenten og ingrediensen |
| --- | --- |

iv)

ledsages af et handelsdokument og er mærket på et officielt sprog i en medlemsstat, således at dokumentet og mærket tilsammen giver oplysninger om karakteren, mængden og antallet af pakker af det sammensatte produkt, oprindelseslandet, producenten og ingrediensen

| b) | sammensatte produkter, der er opført i bilag II. |
| --- | --- |

b)

sammensatte produkter, der er opført i bilag II.

2.   Mejeriprodukter, der indgår i sammensatte produkter, må dog kun hidrøre fra lande, der er opført i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 605/2010 (*2), og de skal være som angivet i nævnte bilag.

(*2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 605/2010 af 2. juli 2010 om dyre- og folkesundhedsmæssige betingelser og udstedelse af veterinærcertifikater for rå mælk, mejeriprodukter, colostrum og colostrumbaserede produkter til konsum, der føres ind i Den Europæiske Union (EUT L 175 af 10.7.2010, s. 1).«
  "

*2

| 6) | Bilag I og II ændres som angivet i bilag II til denne forordning. |
| --- | --- |

6)

Bilag I og II ændres som angivet i bilag II til denne forordning.

Artikel 5

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 14. december 2019.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. november 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9.

1

(2)  
  EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1.

2

(3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/478 af 14. januar 2019 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 for så vidt angår de kategorier af sendinger, der er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolstederne (EUT L 82 af 25.3.2019, s. 4).

3

(4)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

4

(5)  Kommissionens beslutning 2007/275/EF af 17. april 2007 om lister over dyr og produkter, der skal underkastes kontrol ved grænsekontrolsteder i henhold til Rådets direktiv 91/496/EØF og 97/78/EF (EUT L 116 af 4.5.2007, s. 9).

5

(6)  Rådets direktiv 91/496/EØF af 15. juli 1991 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande, og om ændring af direktiv 89/662/EØF, 90/425/EØF og 90/675/EØF (EFT L 268 af 24.9.1991, s. 56).

6

(7)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/625 af 4. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 for så vidt angår krav vedrørende indførsel til Unionen af sendinger af visse dyr og varer til konsum (EUT L 131 af 17.5.2019, s. 18).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55).

8

(9)  Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (EUT L 54 af 26.2.2011, s. 1).

9

---

BILAG I

LISTE OVER DYR, ANIMALSKE PRODUKTER, AVLSMATERIALE, ANIMALSKE BIPRODUKTER OG AFLEDTE PRODUKTER SAMT HØ OG HALM, DER ER OMFATTET AF OFFENTLIG KONTROL PÅ GRÆNSEKONTROLSTEDER, JF. ARTIKEL 3

Bemærkninger:

1.   Generelle bemærkninger

Der tilføjes generelle bemærkninger til visse kapitler for at præcisere, hvilke dyr eller varer der vil være omfattet af det pågældende kapitel. Endvidere henvises der om fornødent til specifikke krav, der er fastsat i Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (1).

2.   Kapitelbestemmelser

Listerne i dette bilag er struktureret i kapitler, der svarer til de relevante kapitler i den kombinerede nomenklatur (KN), jf. bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (2).

Kapitelbestemmelserne er forklaringer, der om nødvendigt er uddraget af bestemmelserne til de enkelte kapitler i KN.

3.   Uddrag af de forklarende bemærkninger og tariferingsudtalelserne i det harmoniserede system

Yderligere oplysninger om de forskellige kapitler er om nødvendigt blevet uddraget af de forklarende bemærkninger og tariferingsudtalelserne i Verdenstoldorganisationens harmoniserede system.

Tabeller:

4.   Kolonne (1) — KN-kode

I denne kolonne angives KN-koden. KN, der blev indført ved forordning (EØF) nr. 2658/87, er baseret på det internationale harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklaturkodesystem (HS), som er udarbejdet af Toldsamarbejdsrådet, nu Verdenstoldorganisationen (WCO), blev vedtaget ved den internationale konvention, der blev indgået i Bruxelles den 14. juni 1983 og blev godkendt på Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs vegne ved Rådets afgørelse 87/369/EØF (3) (»HS-konventionen«). KN gengiver positionerne og underpositionerne i HS med seks cifre, idet det syvende og ottende tal anvendes til at skabe yderligere underpositioner, som er specifikke for systemet.

Når der anvendes en 4-cifret kode: Medmindre andet er angivet, er alle produkter, der som de første tal har disse 4 cifre, eller som er omfattet af disse 4 cifre, omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder. I de fleste af disse tilfælde er de relevante KN-koder i Traces-systemet, der blev indført ved Kommissionens beslutning 2004/292/EF (4), opdelt på seks- eller ottecifret niveau.

Hvis det kun kræves, at visse specifikke produkter henhørende under en fire-, seks- eller ottecifret kode er omfattet af offentlig kontrol, og der ikke findes nogen specifik underopdeling af koden i KN, er koden markeret med »ex«. I så fald bestemmes de dyr og varer, der er omfattet af denne forordning, på grundlag af KN-kodens anvendelsesområde og den dertil svarende beskrivelse i kolonne (2) og afgrænsningen og forklaringen i kolonne (3).

5.   Kolonne (2) — Beskrivelse

Vareskrivelserne svarer til dem, der er fastsat i kolonnen med beskrivelser i KN.

Medmindre andet fremgår af tariferingsbestemmelserne vedrørende den kombinerede nomenklatur, anses beskrivelsen af dyr og produkter i kolonne 2 kun for vejledende, idet varerne omfattet af denne forordning bestemmes ved de anførte KN-koder.

6.   Kolonne (3) — Afgrænsning og forklaring

I denne kolonne findes nærmere oplysninger om de pågældende dyr eller varer. Yderligere oplysninger om de dyr eller varer, som er dækket af de forskellige kapitler i KN, findes i de forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur (5).

Produkter afledt af animalske biprodukter, som er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 (6) og af forordning (EU) nr. 142/2011, er ikke specifikt angivet i EU-retten. Der skal foretages offentlig kontrol af produkter, der er delvist forarbejdet, men stadig er råvarer, som skal forarbejdes yderligere i en godkendt eller registreret virksomhed på bestemmelsesstedet. Officielle inspektører på grænsekontrolstederne skal om nødvendigt vurdere og præcisere, om et afledt produkt er tilstrækkeligt forarbejdet til ikke længere at kræve yderligere offentlig kontrol i henhold til EU-retten.

KAPITEL 1

Levende dyr

Bestemmelser til kapitel 1 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Dette kapitel omfatter alle levende dyr, undtagen:






  a) | fisk, krebsdyr, bløddyr og hvirvelløse vanddyr henhørende under pos. 0301, 0306, 0307 eller 0308 |
| --- | --- | --- |

»1.

a)

fisk, krebsdyr, bløddyr og hvirvelløse vanddyr henhørende under pos. 0301, 0306, 0307 eller 0308

| b) | mikrobekulturer og andre produkter henhørende under pos. 3002 |
| --- | --- |

b)

mikrobekulturer og andre produkter henhørende under pos. 3002

| c) | dyr henhørende under pos. 9508.« |
| --- | --- |

c)

dyr henhørende under pos. 9508.«

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

»Position 0106 omfatter bl.a. følgende tamdyr eller vildtlevende dyr:

| A) | Pattedyr






  1) | Primater. |
| --- | --- | --- |

A)

Pattedyr

1)

Primater.

| 2) | Hvaler, delfiner og marsvin (pattedyr af ordenen Cetacea); manater og dygonger (pattedyr af ordenen Sirenia); sæler, søløver og hvalrosser (pattedyr af underordenen Pinnipedia). |
| --- | --- |

2)

Hvaler, delfiner og marsvin (pattedyr af ordenen Cetacea); manater og dygonger (pattedyr af ordenen Sirenia); sæler, søløver og hvalrosser (pattedyr af underordenen Pinnipedia).

| 3) | Andre (f.eks. rensdyr, katte, hunde, løver, tigre, bjørne, elefanter, kameler (herunder dromedarer), zebraer, kaniner, harer, hjorte, antiloper (undtagen af underfamilien Bovinae, gemser, ræve, mink og andre dyr fra pelsdyropdræt). |
| --- | --- |

3)

Andre (f.eks. rensdyr, katte, hunde, løver, tigre, bjørne, elefanter, kameler (herunder dromedarer), zebraer, kaniner, harer, hjorte, antiloper (undtagen af underfamilien Bovinae, gemser, ræve, mink og andre dyr fra pelsdyropdræt).

| B) | Krybdyr (herunder slanger og skildpadder). |
| --- | --- |

B)

Krybdyr (herunder slanger og skildpadder).

| C) | Fugle.






  1) | Rovfugle. |
| --- | --- | --- |

C)

Fugle.

1)

Rovfugle.

| 2) | Papegøjer (herunder parakitter, araer og kakaduer). |
| --- | --- |

2)

Papegøjer (herunder parakitter, araer og kakaduer).

| 3) | Andre (f.eks. agerhøns, fasaner, vagtler, snepper, bekkasiner, duer, ryper, hortulaner, vildænder, vildgæs, drosler, solsorte, lærker, finker, mejser, kolibrier, påfugle, svaner og andre fugle, der ikke henhører under pos. 0105). |
| --- | --- |

3)

Andre (f.eks. agerhøns, fasaner, vagtler, snepper, bekkasiner, duer, ryper, hortulaner, vildænder, vildgæs, drosler, solsorte, lærker, finker, mejser, kolibrier, påfugle, svaner og andre fugle, der ikke henhører under pos. 0105).

| D) | Insekter, f.eks. bier (uanset om de transporteres i kasser eller bure eller stader). |
| --- | --- |

D)

Insekter, f.eks. bier (uanset om de transporteres i kasser eller bure eller stader).

| E) | Andre, f.eks. frøer. |
| --- | --- |

E)

Andre, f.eks. frøer.

Denne position omfatter ikke dyr, der indgår i cirkusser, menagerier eller andre lignende omrejsende dyreforestillinger (pos. 9508).«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0101 | Heste, æsler, muldyr og mulæsler, levende | Alle |
| 0102 | Hornkvæg, levende | Alle |
| 0103 | Svin, levende | Alle |
| 0104 | Får og geder, levende | Alle |
| 0105 | Fjerkræ, dvs. høns af arten Gallus domesticus, ænder, gæs, kalkuner og perlehøns, levende | Alle |
| 0106 | Andre dyr, levende | Alle, omfatter alle dyr fra følgende underpositioner:
  0106 11 00 (primater)
  0106 12 00 (hvaler, delfiner og marsvin (pattedyr af ordenen Cetacea); manater og dygonger (pattedyr af ordenen Sirenia); sæler, søløver og hvalrosser (pattedyr af underordenen Pinnipedia)
  0106 13 00 (kameler og andre dyr af kamelfamilien (Camelidae))
  0106 14 (kaniner og harer)
  0106 19 00 (andre): pattedyr, bortset fra varer henhørende under pos. 0101, 0102, 0103, 0104, 0106 11 , 0106 12 , 0106 13 og 0106 14 ; omfatter hunde og katte
  0106 20 00 (krybdyr, herunder slanger og skildpadder)
  0106 31 00 (fugle: rovfugle)
  0106 32 00 (fugle: papegøjer, herunder parakitter, araer og kakaduer
  0106 33 00 (strudse: emuer (Dromaius novaehollandiae)
  0106 39 (andre): omfatter fugle, der ikke henhører under pos. 0105, 0106 31 , 0106 32 og 0106 33 , inkl. duer.
  0106 41 00 (bier)
  0106 49 00 (andre insekter end bier)
  0106 90 00 (andre): alle andre levende dyr, ikke andetsteds opført, dog ikke pattedyr, krybdyr, fugle og insekter. Levende frøer henhører under denne position, uanset om de er bestemt til at blive holdt levende i terrarier eller til at blive aflivet til konsum. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

0101

Heste, æsler, muldyr og mulæsler, levende

Alle

0102

Hornkvæg, levende

Alle

0103

Svin, levende

Alle

0104

Får og geder, levende

Alle

0105

Fjerkræ, dvs. høns af arten Gallus domesticus, ænder, gæs, kalkuner og perlehøns, levende

Gallus domesticus

Alle

0106

Andre dyr, levende

Alle, omfatter alle dyr fra følgende underpositioner:

0106 11 00 (primater)

0106 12 00 (hvaler, delfiner og marsvin (pattedyr af ordenen Cetacea); manater og dygonger (pattedyr af ordenen Sirenia); sæler, søløver og hvalrosser (pattedyr af underordenen Pinnipedia)

0106 13 00 (kameler og andre dyr af kamelfamilien (Camelidae))

0106 14 (kaniner og harer)

0106 19 00 (andre): pattedyr, bortset fra varer henhørende under pos. 0101, 0102, 0103, 0104, 0106 11 , 0106 12 , 0106 13 og 0106 14 ; omfatter hunde og katte

0106 20 00 (krybdyr, herunder slanger og skildpadder)

0106 31 00 (fugle: rovfugle)

0106 32 00 (fugle: papegøjer, herunder parakitter, araer og kakaduer

0106 33 00 (strudse: emuer (Dromaius novaehollandiae)

Dromaius novaehollandiae

0106 39 (andre): omfatter fugle, der ikke henhører under pos. 0105, 0106 31 , 0106 32 og 0106 33 , inkl. duer.

0106 41 00 (bier)

0106 49 00 (andre insekter end bier)

0106 90 00 (andre): alle andre levende dyr, ikke andetsteds opført, dog ikke pattedyr, krybdyr, fugle og insekter. Levende frøer henhører under denne position, uanset om de er bestemt til at blive holdt levende i terrarier eller til at blive aflivet til konsum.

KAPITEL 2

Kød og spiselige slagtebiprodukter

Kød og spiselige slagtebiprodukter

Bestemmelser til kapitel 2 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 2 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Dette kapitel omfatter ikke:






  a) | de i pos. 0201-0208 og 0210 nævnte produkter, når de er uegnede til menneskeføde |
| --- | --- | --- |

»1.

a)

de i pos. 0201-0208 og 0210 nævnte produkter, når de er uegnede til menneskeføde

| b) | tarme, blærer og maver af dyr (pos. 0504) og dyreblod (pos. 0511 eller 3002) eller |
| --- | --- |

b)

tarme, blærer og maver af dyr (pos. 0504) og dyreblod (pos. 0511 eller 3002) eller

| c) | animalsk fedt, bortset fra varer henhørende under pos. 0209 (kapitel 15). |
| --- | --- |

c)

animalsk fedt, bortset fra varer henhørende under pos. 0209 (kapitel 15).

...«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0201 | Kød af hornkvæg, fersk eller kølet | Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode. |
| 0202 | Kød af hornkvæg, frosset | Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode. |
| 0203 | Svinekød, fersk, kølet eller frosset | Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode. |
| 0204 | Kød af får og geder, fersk, kølet eller frosset | Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode. |
| 0205 00 | Hestekød samt kød af æsler, muldyr eller mulæsler, fersk, kølet eller frosset | Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode. |
| 0206 | Spiselige slagtebiprodukter af hornkvæg, svin, får, geder, heste, æsler, muldyr eller mulæsler, fersk, kølet eller frosset | Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode. |
| 0207 | Kød og spiselige slagtebiprodukter, fersk, kølet eller frosset, af fjerkræ henhørende under pos. 0105 | Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode. |
| 0208 | Andet kød og spiselige slagtebiprodukter, fersk, kølet eller frosset | Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode.
  Omfatter råvarer til fremstilling af gelatine eller kollagen til konsum. Omfatter alt kød og alle spiselige slagtebiprodukter under følgende underpositioner:
  0208 10 (af kaniner og harer)
  0208 30 00 (af primater)
  0208 40 (af hvaler, delfiner og marsvin (pattedyr af ordenen Cetacea); af manater og dygonger (pattedyr af ordenen Sirenia); af sæler, søløver og hvalrosser (pattedyr af ordenen Pinnipedia)
  0208 50 00 (af krybdyr, herunder slanger og skildpadder)
  0208 60 00 (af kameler og andre dyr af kamelfamilien (Camelidae))
  0208 90 (andre: af tamduer; af vildt, undtagen kaniner og harer osv.): omfatter vagtelkød og kød af sæler, rensdyr eller andre pattedyrarter. Omfatter frølår under KN-kode 0208 90 70 . |
| 0209 | Svinespæk, uden kødindhold, og fjerkræfedt, ikke udsmeltet eller på anden måde ekstraheret, fersk, kølet, frosset, saltet, i saltlage, tørret eller røget | Alle, omfatter såvel fedt som forarbejdet fedt som beskrevet i kolonne (2), selv om det kun er egnet til industriel brug (ikke egnet til konsum). |
| 0210 | Kød og spiselige slagtebiprodukter, saltet, i saltlage, tørret eller røget; spiseligt mel og pulver af kød eller slagtebiprodukter | Alle, omfatter kød, kødprodukter og andre produkter af animalsk oprindelse.
  Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode.
  Omfatter forarbejdet animalsk protein og tørrede svineører til konsum. Selv når tørrede svineører anvendes til dyrefoder, præciserer bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1125/2006 (1), at de kan være omfattet af 0210 99 49 . Tørrede slagteribiprodukter og svineører, uegnet til konsum, er dog omfattet af 0511 99 85 .
  Knogler til konsum er omfattet af pos. 0506.
  Pølser er omfattet af pos. 1601.
  Ekstrakter og saft af kød er omfattet af pos.1603.
  Fedtegrever er omfattet af pos. 2301. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

0201

Kød af hornkvæg, fersk eller kølet

Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode.

0202

Kød af hornkvæg, frosset

Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode.

0203

Svinekød, fersk, kølet eller frosset

Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode.

0204

Kød af får og geder, fersk, kølet eller frosset

Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode.

0205 00

Hestekød samt kød af æsler, muldyr eller mulæsler, fersk, kølet eller frosset

Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode.

0206

Spiselige slagtebiprodukter af hornkvæg, svin, får, geder, heste, æsler, muldyr eller mulæsler, fersk, kølet eller frosset

Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode.

0207

Kød og spiselige slagtebiprodukter, fersk, kølet eller frosset, af fjerkræ henhørende under pos. 0105

Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode.

0208

Andet kød og spiselige slagtebiprodukter, fersk, kølet eller frosset

Alle. Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode.

Omfatter råvarer til fremstilling af gelatine eller kollagen til konsum. Omfatter alt kød og alle spiselige slagtebiprodukter under følgende underpositioner:

0208 10 (af kaniner og harer)

0208 30 00 (af primater)

0208 40 (af hvaler, delfiner og marsvin (pattedyr af ordenen Cetacea); af manater og dygonger (pattedyr af ordenen Sirenia); af sæler, søløver og hvalrosser (pattedyr af ordenen Pinnipedia)

0208 50 00 (af krybdyr, herunder slanger og skildpadder)

0208 60 00 (af kameler og andre dyr af kamelfamilien (Camelidae))

0208 90 (andre: af tamduer; af vildt, undtagen kaniner og harer osv.): omfatter vagtelkød og kød af sæler, rensdyr eller andre pattedyrarter. Omfatter frølår under KN-kode 0208 90 70 .

0209

Svinespæk, uden kødindhold, og fjerkræfedt, ikke udsmeltet eller på anden måde ekstraheret, fersk, kølet, frosset, saltet, i saltlage, tørret eller røget

Alle, omfatter såvel fedt som forarbejdet fedt som beskrevet i kolonne (2), selv om det kun er egnet til industriel brug (ikke egnet til konsum).

0210

Kød og spiselige slagtebiprodukter, saltet, i saltlage, tørret eller røget; spiseligt mel og pulver af kød eller slagtebiprodukter

Alle, omfatter kød, kødprodukter og andre produkter af animalsk oprindelse.

Råvarer, som ikke er bestemt eller egnet til konsum, er dog ikke omfattet af denne kode.

Omfatter forarbejdet animalsk protein og tørrede svineører til konsum. Selv når tørrede svineører anvendes til dyrefoder, præciserer bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1125/2006 (1), at de kan være omfattet af 0210 99 49 . Tørrede slagteribiprodukter og svineører, uegnet til konsum, er dog omfattet af 0511 99 85 .

Knogler til konsum er omfattet af pos. 0506.

Pølser er omfattet af pos. 1601.

Ekstrakter og saft af kød er omfattet af pos.1603.

Fedtegrever er omfattet af pos. 2301.

KAPITEL 3

Fisk og krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr

Fisk og krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr

Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

Dette kapitel omfatter både levende fisk til opdræt og avl, levende prydfisk og levende fisk eller levende krebsdyr, der transporteres levende, men importeres til konsum.

Alle varer i dette kapitel er omfattet af offentlig kontrol.

Bestemmelser til kapitel 3 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 3 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Dette kapitel omfatter ikke:






  a) | pattedyr (pos. 0106) |
| --- | --- | --- |

»1.

a)

pattedyr (pos. 0106)

| b) | kød af pattedyr henhørende under pos. 0106 (pos. 0208 eller 0210) |
| --- | --- |

b)

kød af pattedyr henhørende under pos. 0106 (pos. 0208 eller 0210)

| c) | fisk (herunder lever, rogn og mælke deraf), krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr, døde, uegnede til menneskeføde på grund af deres art eller tilstand (kapitel 5); mel, pulver og pellets af fisk, krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr, uegnet til menneskeføde (pos. 2301), eller |
| --- | --- |

c)

fisk (herunder lever, rogn og mælke deraf), krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr, døde, uegnede til menneskeføde på grund af deres art eller tilstand (kapitel 5); mel, pulver og pellets af fisk, krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr, uegnet til menneskeføde (pos. 2301), eller

| d) | kaviar og kaviarerstatning fremstillet af fiskerogn (pos. 1604). |
| --- | --- |

d)

kaviar og kaviarerstatning fremstillet af fiskerogn (pos. 1604).

...«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0301 | Fisk, levende | Alle: omfatter ørreder, ål, karper og alle andre arter eller alle fisk, der importeres med henblik på opdræt eller avl.
  Levende fisk, der importeres til direkte konsum, behandles, hvad offentlig kontrol angår, som om de var produkter.
  Omfatter prydfisk henhørende under underposition 0301 11 00 og 0301 19 00 . |
| 0302 | Fisk, fersk eller kølet, undtagen filet og andet fiskekød henhørende under pos. 0304 | Alle; omfatter lever, rogn og mælke, fersk eller kølet, under KN-kode 0302 91 00 . |
| 0303 | Fisk, frosset, undtagen filet og andet fiskekød henhørende under pos. 0304 | Alle; omfatter lever, rogn og mælke, frosset, henhørende under underposition 0303 91 . |
| 0304 | Filet og andet fiskekød (også hakket), fersk, kølet eller frosset | Alle |
| 0305 | Fisk, tørret, saltet eller i saltlage; røget fisk, også kogt før eller under røgningen; mel, pulver og pellets af fisk, egnet til menneskeføde | Alle: omfatter andre fiskevarer, f.eks. mel, pulver og pellets af fisk, egnet til menneskeføde, fremstillet af fisk, herunder hoveder, haler og maver og andre fiskevarer. |
| 0306 | Krebsdyr, også afskallede, levende, ferske, kølede, frosne, tørrede, saltede eller i saltlage; røgede krebsdyr, også uden skal, også kogt før eller under røgningen; krebsdyr med skal, kogt i vand eller dampkogte, også kølede, frosne, tørrede, saltede eller i saltlage; mel, pulver og pellets af krebsdyr, egnet til menneskeføde | Alle: levende krebsdyr, der importeres til direkte konsum, betragtes og behandles, hvad offentlig kontrol angår, som om de var produkter.
  Omfatter Artemia salinae (pryd) og deres cyster til brug som selskabsdyr; og alle levende prydkrebsdyr, jf. Kommissionens forordning (EF) nr. 1251/2008 (1). |
| 0307 | Bløddyr, også uden skal, levende, ferske, kølede, frosne, tørrede, saltede eller i saltlage; røgede bløddyr, også uden skal, også kogt før eller under røgningen; mel, pulver og pellets af bløddyr, egnet til menneskeføde | Dette omfatter bløddyr, som er kogt og derefter ryges. Andre kogte bløddyr er omfattet af pos. 1605.
  Omfatter levende prydbløddyr, jf. forordning (EF) nr. 1251/2008.
  levende bløddyr, der importeres til direkte konsum, betragtes og behandles, hvad offentlig kontrol angår, som om de var produkter.
  Omfatter alle underpos. fra 0307 11 til 0307 99 , herunder f.eks.:
  0307 60 (snegle, undtagen havsnegle): omfatter landsnegle af arterne Helix pomatia, Helix aspersa, Helix lucorum og arter af Achatinides-familien. Omfatter levende snegle (herunder ferskvandssnegle) til direkte konsum samt sneglekød til konsum. Omfatter blancherede eller forberedte snegle. Yderligt forarbejdede produkter er omfattet af pos. 1605.
  0307 91 00 (andre bløddyr, levende, friske eller kølede, dvs. andre bløddyr end østers, kammuslinger, muslinger (Mytilus spp., Perna spp.), tiarmede blæksprutter, ottearmede blæksprutter, havsnegle, sandmuslinger, hjertemuslinger, arcamuslinger, søøre (Haliotis spp.) og konkylier (Strombus spp.): omfatter kød af havsneglearter, også afskallede.
  0307 99 (andre bløddyr, undtagen levende, friske, kølede eller frosne, dvs. andre bløddyr end østers, kammuslinger, muslinger (Mytilus spp., Perna spp.), tiarmede blæksprutter, ottearmede blæksprutter, havsnegle, sandmuslinger, hjertemuslinger, arcamuslinger, søøre (Haliotis spp.) og konkylier (Strombus spp.); omfatter også mel, pulver og pellets heraf; egnet til menneskeføde |
| 0308 | Hvirvelløse vanddyr, andre end krebsdyr og bløddyr, levende, ferske, kølede, frosne, tørrede, saltede eller i saltlage; røgede hvirvelløse vanddyr, andre end krebsdyr og bløddyr, også kogt før eller under røgningen; mel, pulver og pellets af andre hvirvelløse vanddyr end krebsdyr og bløddyr, egnet til menneskeføde | Alle |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

0301

Fisk, levende

Alle: omfatter ørreder, ål, karper og alle andre arter eller alle fisk, der importeres med henblik på opdræt eller avl.

Levende fisk, der importeres til direkte konsum, behandles, hvad offentlig kontrol angår, som om de var produkter.

Omfatter prydfisk henhørende under underposition 0301 11 00 og 0301 19 00 .

0302

Fisk, fersk eller kølet, undtagen filet og andet fiskekød henhørende under pos. 0304

Alle; omfatter lever, rogn og mælke, fersk eller kølet, under KN-kode 0302 91 00 .

0303

Fisk, frosset, undtagen filet og andet fiskekød henhørende under pos. 0304

Alle; omfatter lever, rogn og mælke, frosset, henhørende under underposition 0303 91 .

0304

Filet og andet fiskekød (også hakket), fersk, kølet eller frosset

Alle

0305

Fisk, tørret, saltet eller i saltlage; røget fisk, også kogt før eller under røgningen; mel, pulver og pellets af fisk, egnet til menneskeføde

Alle: omfatter andre fiskevarer, f.eks. mel, pulver og pellets af fisk, egnet til menneskeføde, fremstillet af fisk, herunder hoveder, haler og maver og andre fiskevarer.

0306

Krebsdyr, også afskallede, levende, ferske, kølede, frosne, tørrede, saltede eller i saltlage; røgede krebsdyr, også uden skal, også kogt før eller under røgningen; krebsdyr med skal, kogt i vand eller dampkogte, også kølede, frosne, tørrede, saltede eller i saltlage; mel, pulver og pellets af krebsdyr, egnet til menneskeføde

Alle: levende krebsdyr, der importeres til direkte konsum, betragtes og behandles, hvad offentlig kontrol angår, som om de var produkter.

Omfatter Artemia salinae (pryd) og deres cyster til brug som selskabsdyr; og alle levende prydkrebsdyr, jf. Kommissionens forordning (EF) nr. 1251/2008 (1).

Artemia salinae

0307

Bløddyr, også uden skal, levende, ferske, kølede, frosne, tørrede, saltede eller i saltlage; røgede bløddyr, også uden skal, også kogt før eller under røgningen; mel, pulver og pellets af bløddyr, egnet til menneskeføde

Dette omfatter bløddyr, som er kogt og derefter ryges. Andre kogte bløddyr er omfattet af pos. 1605.

Omfatter levende prydbløddyr, jf. forordning (EF) nr. 1251/2008.

levende bløddyr, der importeres til direkte konsum, betragtes og behandles, hvad offentlig kontrol angår, som om de var produkter.

Omfatter alle underpos. fra 0307 11 til 0307 99 , herunder f.eks.:

0307 60 (snegle, undtagen havsnegle): omfatter landsnegle af arterne Helix pomatia, Helix aspersa, Helix lucorum og arter af Achatinides-familien. Omfatter levende snegle (herunder ferskvandssnegle) til direkte konsum samt sneglekød til konsum. Omfatter blancherede eller forberedte snegle. Yderligt forarbejdede produkter er omfattet af pos. 1605.

Helix pomatia

Helix aspersa

Helix lucorum

0307 91 00 (andre bløddyr, levende, friske eller kølede, dvs. andre bløddyr end østers, kammuslinger, muslinger (Mytilus spp., Perna spp.), tiarmede blæksprutter, ottearmede blæksprutter, havsnegle, sandmuslinger, hjertemuslinger, arcamuslinger, søøre (Haliotis spp.) og konkylier (Strombus spp.): omfatter kød af havsneglearter, også afskallede.

Mytilus

Perna

Haliotis

Strombus

0307 99 (andre bløddyr, undtagen levende, friske, kølede eller frosne, dvs. andre bløddyr end østers, kammuslinger, muslinger (Mytilus spp., Perna spp.), tiarmede blæksprutter, ottearmede blæksprutter, havsnegle, sandmuslinger, hjertemuslinger, arcamuslinger, søøre (Haliotis spp.) og konkylier (Strombus spp.); omfatter også mel, pulver og pellets heraf; egnet til menneskeføde

Mytilus

Perna

Haliotis

Strombus

0308

Hvirvelløse vanddyr, andre end krebsdyr og bløddyr, levende, ferske, kølede, frosne, tørrede, saltede eller i saltlage; røgede hvirvelløse vanddyr, andre end krebsdyr og bløddyr, også kogt før eller under røgningen; mel, pulver og pellets af andre hvirvelløse vanddyr end krebsdyr og bløddyr, egnet til menneskeføde

Alle

KAPITEL 4

Mælk og mejeriprodukter; fugleæg; naturlig honning; spiselige produkter af animalsk oprindelse, ikke andetsteds tariferet

Mælk og mejeriprodukter; fugleæg; naturlig honning; spiselige produkter af animalsk oprindelse, ikke andetsteds tariferet

Bestemmelser til kapitel 4 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 4 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Ved »mælk« forstås sødmælk samt helt eller delvis skummet mælk. |
| --- | --- |

»1.

| 2. | For anvendelsen af pos. 0405 gælder:






  a) | Som »smør« betragtes naturligt smør, vallesmør, og rekombineret smør (fersk, saltet eller harsk, også i hermetisk lukkede beholdere), fremstillet udelukkende af mælk og med et indhold af mælkefedt på 80 vægtprocent eller derover, men ikke over 95 vægtprocent, et indhold af fedtfrit mælketørstof på ikke over 2 vægtprocent og et vandindhold på ikke over 16 vægtprocent. Smør indeholder ikke tilsatte emulgeringsmidler, men kan indeholde natriumchlorid, fødevarefarver, neutraliserende salte og kulturer af harmløse mælkesyreproducerende bakterier. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Som »smør« betragtes naturligt smør, vallesmør, og rekombineret smør (fersk, saltet eller harsk, også i hermetisk lukkede beholdere), fremstillet udelukkende af mælk og med et indhold af mælkefedt på 80 vægtprocent eller derover, men ikke over 95 vægtprocent, et indhold af fedtfrit mælketørstof på ikke over 2 vægtprocent og et vandindhold på ikke over 16 vægtprocent. Smør indeholder ikke tilsatte emulgeringsmidler, men kan indeholde natriumchlorid, fødevarefarver, neutraliserende salte og kulturer af harmløse mælkesyreproducerende bakterier.

| b) | Ved »smørbare mælkefedtprodukter« forstås smørbare emulsioner af typen vand-i-olie med mælkefedt som produktets eneste fedtstof, med et indhold af mælkefedt på 39 vægtprocent eller derover, men under 80 vægtprocent. |
| --- | --- |

b)

Ved »smørbare mælkefedtprodukter« forstås smørbare emulsioner af typen vand-i-olie med mælkefedt som produktets eneste fedtstof, med et indhold af mælkefedt på 39 vægtprocent eller derover, men under 80 vægtprocent.

| 3. | Varer fremstillet ved koncentrering af valle og tilsat mælk eller mælkefedt skal tariferes som ost i pos. 0406, under forudsætning af at følgende tre betingelser er opfyldt:






  a) | et mælkefedtindhold i tørstoffet på 5 vægtprocent og derover |
| --- | --- | --- |

3.

a)

et mælkefedtindhold i tørstoffet på 5 vægtprocent og derover

| b) | et tørstofindhold på 70 vægtprocent og derover, men ikke over 85 vægtprocent, og |
| --- | --- |

b)

et tørstofindhold på 70 vægtprocent og derover, men ikke over 85 vægtprocent, og

| c) | er formet eller i stand til at blive formet. |
| --- | --- |

c)

er formet eller i stand til at blive formet.

| 4. | Dette kapitel omfatter ikke:






  a) | produkter fremstillet af valle, med indhold af laktose på over 95 vægtprocent, udtrykt som vandfri laktose, beregnet på grundlag af tørstofindholdet (pos. 1702) |
| --- | --- | --- |

4.

a)

produkter fremstillet af valle, med indhold af laktose på over 95 vægtprocent, udtrykt som vandfri laktose, beregnet på grundlag af tørstofindholdet (pos. 1702)

| b) | produkter fremstillet af mælk ved erstatning af en eller flere naturlige bestanddele (fx mælkefedt) med et andet stof (fx vegetabilsk fedtstof) (pos. 1901 eller 2106) eller |
| --- | --- |

b)

produkter fremstillet af mælk ved erstatning af en eller flere naturlige bestanddele (fx mælkefedt) med et andet stof (fx vegetabilsk fedtstof) (pos. 1901 eller 2106) eller

| c) | albuminer (herunder koncentrater af to eller flere valleproteiner, med indhold af valleproteiner på over 80 vægtprocent, beregnet på grundlag af tørstofindholdet) (pos. 3502) og globuliner (pos. 3504). |
| --- | --- |

c)

albuminer (herunder koncentrater af to eller flere valleproteiner, med indhold af valleproteiner på over 80 vægtprocent, beregnet på grundlag af tørstofindholdet) (pos. 3502) og globuliner (pos. 3504).

...«

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

»Position 0408 omfatter hele æg uden skal og æggeblommer af alle fugle. Varer under denne position kan være friske, tørrede, kogt i vand eller dampkogte, formede (f.eks. cylindriske »langæg«) frosne eller på anden måde konserverede. Alle disse henhører under positionen, uanset om de indeholder tilsat sukker eller andre sødemidler, og uanset om de er beregnet til konsum eller til industriformål (f.eks. garvning).

Denne position omfatter ikke:

| a) | Æggeolie (pos. 1506). |
| --- | --- |

a)

Æggeolie (pos. 1506).

| b) | Tilberedt æg, der indeholder krydderier, krydderurter eller andre tilsætningsstoffer (pos. 2106). |
| --- | --- |

b)

Tilberedt æg, der indeholder krydderier, krydderurter eller andre tilsætningsstoffer (pos. 2106).

| c) | Lecithin (pos. 2923). |
| --- | --- |

c)

Lecithin (pos. 2923).

| d) | Separat æggehvide (ægalbumin) (pos. 3502). |
| --- | --- |

d)

Separat æggehvide (ægalbumin) (pos. 3502).

...

Position 0409 omfatter honning, der er fremstillet af bier (Apis mellifera) eller af andre insekter, og som er slynget eller i vokstavlen eller med stykker af vokstavle, forudsat at der hverken er tilsat sukker eller andre stoffer. Honningen kan betegnes med den blomst, den stammer fra, oprindelsessted eller farve.

Apis mellifera

Positionen omfatter ikke kunsthonning og blandinger af naturlig honning og kunsthonning (pos. 1702).

...

Position 0410 omfatter animalske produkter egnet til konsum, der ikke er andetsteds tariferet i den kombinerede nomenklatur. Dette omfatter:

| a) | Skildpaddeæg. Der er tale om æg, der er lagt af flod- eller havskildpadder. de kan være friske, tørrede eller på anden måde konserverede. |
| --- | --- |

a)

Skildpaddeæg. Der er tale om æg, der er lagt af flod- eller havskildpadder. de kan være friske, tørrede eller på anden måde konserverede.

Skildpaddeolie er ikke omfattet (pos. 1506).

| b) | Salanganesreder (»svalereder«). Disse består af et stof, der udskilles af fugle, og som hurtigt størkner ved eksponering for luft. |
| --- | --- |

b)

Salanganesreder (»svalereder«). Disse består af et stof, der udskilles af fugle, og som hurtigt størkner ved eksponering for luft.

| Reder kan frembydes ubehandlet, eller de kan være renset for at fjerne fjer, dun, støv og andre urenheder for at gøre dem egnede til konsum. De har i almindelighed form af hvidlige strimler eller tråde. |
| --- |

Reder kan frembydes ubehandlet, eller de kan være renset for at fjerne fjer, dun, støv og andre urenheder for at gøre dem egnede til konsum. De har i almindelighed form af hvidlige strimler eller tråde.

| Salanganesreder har et højt proteinindhold og anvendes næsten udelukkende til supper eller andre tilberedte fødevarer. |
| --- |

Salanganesreder har et højt proteinindhold og anvendes næsten udelukkende til supper eller andre tilberedte fødevarer.

Position 0410 omfatter ikke dyreblod, uanset om det er spiseligt eller ej, flydende eller tørret (pos. 0511 eller 3002).«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0401 | Mælk og fløde, ikke koncentreret og ikke tilsat sukker eller andre sødemidler | Alle.
  Mælk til foderbrug er omfattet af denne position, medens foder, der indeholder mælk, er omfattet af pos. 2309.
  Mælk til terapeutisk eller profylaktisk brug er omfattet af pos. 3001. |
| 0402 | Mælk og fløde, koncentreret eller tilsat sukker eller andre sødemidler | Alle. |
| 0403 | Kærnemælk, koaguleret mælk og fløde, yoghurt, kefir og anden fermenteret eller syrnet mælk og fløde, også koncentreret, tilsat sukker eller andre sødemidler, aromatiseret eller tilsat frugt, nødder eller kakao | Alle, omfatter fløde, aromatiseret eller tilsat frugt, frosset og syrnet mælk, til konsum.
  Konsumis er omfattet af pos. 2105.
  Drikkevarer, der indeholder mælk, der er aromatiseret med kakao eller andre stoffer, er omfattet af pos. 2202. |
| 0404 | Valle, også koncentreret eller tilsat sukker eller andre sødemidler; varer bestående af naturlige mælkebestanddele, også tilsat sukker eller andre sødemidler, ikke andetsteds tariferet | Alle, omfatter mælk til spædbørn.
  Omfatter under KN-kode 0404 10 48 colostrum fra kvæg, i flydende form, affedtet og uden kaseinater, til konsum, og under KN-kode 0404 90 21 spraytørret, fedtreduceret colostrumpulver, med kaseinater, til konsum. |
| 0405 | Smør og andre mælkefedtstoffer; smørbare mælkefedtprodukter | Alle. |
| 0406 | Ost og ostemasse | Alle |
| 0407 | Fugleæg med skal, friske, konserverede eller kogte | Alle, omfatter rugeæg og specifikt patogenfrie æg (SPF-æg), befrugtede æg til udrugning (0407 11 og 0407 19 ).
  Omfatter friske æg (0407 21 til 0407 29 ) og andre æg (0407 90 ), uanset om de er egnede til konsum eller ej.
  Omfatter »tusindårsæg«.
  Ægalbumin, egnet til konsum eller ej, er omfattet af pos. 3502. |
| 0408 | Fugleæg uden skal samt æggeblommer, friske, tørrede, kogt i vand eller dampkogte, formede, frosne eller på anden måde konserverede, også tilsat sukker eller andre sødemidler | Alle: Denne position omfatter ægprodukter, uanset om de er varmebehandlede eller ej, og produkter, der er uegnede til konsum. |
| 0409 00 00 | Naturlig honning | Alle |
| 0410 00 00 | Spiselige produkter af animalsk oprindelse, ikke andetsteds tariferet | Alle
  Denne position omfatter »gelée royale« og propolis (anvendes til fremstilling af farmaceutiske produkter og kosttilskud) og andet materiale fra dyr bestemt til konsum, undtagen knogler (som er omfattet af pos. 0506).
  Insekter eller insektæg til konsum er omfattet af denne KN-kode. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

0401

Mælk og fløde, ikke koncentreret og ikke tilsat sukker eller andre sødemidler

Alle.

Mælk til foderbrug er omfattet af denne position, medens foder, der indeholder mælk, er omfattet af pos. 2309.

Mælk til terapeutisk eller profylaktisk brug er omfattet af pos. 3001.

0402

Mælk og fløde, koncentreret eller tilsat sukker eller andre sødemidler

Alle.

0403

Kærnemælk, koaguleret mælk og fløde, yoghurt, kefir og anden fermenteret eller syrnet mælk og fløde, også koncentreret, tilsat sukker eller andre sødemidler, aromatiseret eller tilsat frugt, nødder eller kakao

Alle, omfatter fløde, aromatiseret eller tilsat frugt, frosset og syrnet mælk, til konsum.

Konsumis er omfattet af pos. 2105.

Drikkevarer, der indeholder mælk, der er aromatiseret med kakao eller andre stoffer, er omfattet af pos. 2202.

0404

Valle, også koncentreret eller tilsat sukker eller andre sødemidler; varer bestående af naturlige mælkebestanddele, også tilsat sukker eller andre sødemidler, ikke andetsteds tariferet

Alle, omfatter mælk til spædbørn.

Omfatter under KN-kode 0404 10 48 colostrum fra kvæg, i flydende form, affedtet og uden kaseinater, til konsum, og under KN-kode 0404 90 21 spraytørret, fedtreduceret colostrumpulver, med kaseinater, til konsum.

0405

Smør og andre mælkefedtstoffer; smørbare mælkefedtprodukter

Alle.

0406

Ost og ostemasse

Alle

0407

Fugleæg med skal, friske, konserverede eller kogte

Alle, omfatter rugeæg og specifikt patogenfrie æg (SPF-æg), befrugtede æg til udrugning (0407 11 og 0407 19 ).

Omfatter friske æg (0407 21 til 0407 29 ) og andre æg (0407 90 ), uanset om de er egnede til konsum eller ej.

Omfatter »tusindårsæg«.

Ægalbumin, egnet til konsum eller ej, er omfattet af pos. 3502.

0408

Fugleæg uden skal samt æggeblommer, friske, tørrede, kogt i vand eller dampkogte, formede, frosne eller på anden måde konserverede, også tilsat sukker eller andre sødemidler

Alle: Denne position omfatter ægprodukter, uanset om de er varmebehandlede eller ej, og produkter, der er uegnede til konsum.

0409 00 00

Naturlig honning

Alle

0410 00 00

Spiselige produkter af animalsk oprindelse, ikke andetsteds tariferet

Alle

Denne position omfatter »gelée royale« og propolis (anvendes til fremstilling af farmaceutiske produkter og kosttilskud) og andet materiale fra dyr bestemt til konsum, undtagen knogler (som er omfattet af pos. 0506).

Insekter eller insektæg til konsum er omfattet af denne KN-kode.

KAPITEL 5

Diverse produkter af animalsk oprindelse, ikke andetsteds tariferet

Diverse produkter af animalsk oprindelse, ikke andetsteds tariferet

Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

Der er fastsat specifikke krav til visse produkter i dette kapitel i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011:

Række 7: svinebørster

Række 8: ubehandlet uld og hår fra andre dyr end svin

Række 9: behandlede fjer, fjerdele og dun

Bestemmelser til kapitel 5 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 5 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Dette kapitel omfatter ikke:






  a) | spiselige produkter (undtagen tarme, blærer og maver af dyr, hele eller stykker deraf, samt dyreblod, flydende eller tørret) |
| --- | --- | --- |

»1.

a)

spiselige produkter (undtagen tarme, blærer og maver af dyr, hele eller stykker deraf, samt dyreblod, flydende eller tørret)

| b) | huder og skind (herunder pelsskind), bortset fra varer henhørende under pos. 0505, samt afklip og lignende affald af rå huder og skind henhørende under pos. 0511 (kapitel 41 eller 43) |
| --- | --- |

b)

huder og skind (herunder pelsskind), bortset fra varer henhørende under pos. 0505, samt afklip og lignende affald af rå huder og skind henhørende under pos. 0511 (kapitel 41 eller 43)

| c) | animalske tekstilfibre, bortset fra hestehår og affald deraf (afsnit XI), eller |
| --- | --- |

c)

animalske tekstilfibre, bortset fra hestehår og affald deraf (afsnit XI), eller

| d) | tilberedte børstebundter (pos. 9603). |
| --- | --- |

d)

tilberedte børstebundter (pos. 9603).

...

| 3. | Som »elfenben« betragtes overalt i nomenklaturen stødtænder af elefant, flodhest, hvalros, narhval og vildsvin, horn af næsehorn samt alle slags dyretænder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ved »hestehår« forstås overalt i nomenklaturen hår fra maner og haler på heste og hornkvæg. Pos. 0511 omfatter bl.a. hestehår og affald af hestehår også i lag med eller uden støttematerialer.« |
| --- | --- |

4.

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

»Position 0505 omfatter

| 1) | Skind og andre dele af fjerkræ (f.eks. hoved og vinger) med påsiddende fjer eller dun og |
| --- | --- |

1)

Skind og andre dele af fjerkræ (f.eks. hoved og vinger) med påsiddende fjer eller dun og

| 2) | fjer og fjerdele (også med klippede kanter) samt dun, |
| --- | --- |

2)

fjer og fjerdele (også med klippede kanter) samt dun,

hvis de enten er ubearbejdede eller blot renset, desinficeret eller konserveret, men ikke på anden måde bearbejdet eller monteret.

Position 0505 omfatter også pulver, mel og affald af fjer eller fjerdele.«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0502 10 00 | Svine-og vildsvinebørster samt affald deraf | Alle, behandlet og ubehandlet. |
| 0504 00 00 | Tarme, blærer og maver, hele eller stykker deraf, af andre dyr end fisk, fersk, kølet, frosset, saltet, i saltlage, tørret eller røget | Alle: omfatter maver, blærer og tarme, der er renset, saltet, tørret eller opvarmet, af kvæg, svin, får, geder eller fjerkræ. |
| ex 0505 | Skind og andre dele af fugle med påsiddende fjer eller dun, fjer og dele af fjer (også med klippede kanter) samt dun, rå eller kun rensede, desinficerede eller konserverede; pulver og affald af fjer eller dele af fjer | Alle: herunder jagttrofæer af dyr, bortset fra behandlede prydfjer, forarbejdede fjer medført af rejsende til privat brug eller forsendelser af behandlede fjer til privatpersoner til ikke-industrielle formål.
  Artikel 25, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 142/2011 forbyder import til og transit gennem EU af ubehandlede fjer og fjerdele og dun.
  Offentlig kontrol gælder for fjer, uanset deres behandling, jf. kapitel VII, pkt. C, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011.
  Der er fastsat yderligere specifikke krav til jagttrofæer i kapitel II, afsnit 5, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.
  Kapitel II, afsnit 6, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 omfatter fjer, der anvendes til stopning, dun, urensede eller andre fjer. |
| 0506 | Ben og hornkerner, rå, affedtede, behandlede med syre eller afgelatiniserede, også simpelt bearbejdede, men ikke tilskåret i form; pulver og affald deraf | Omfatter ben til tyggeben og ben til fremstilling af gelatine eller kollagen, hvis de er fremstillet af slagtekroppe, der er slagtet med henblik på konsum.
  Benmel til konsum er omfattet af pos. 0410.
  Der er fastsat specifikke krav til sådanne produkter, der ikke er bestemt til konsum, i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 6 (jagttrofæer) og i række 11 (ben og benprodukter (bortset fra benmel), horn og hornprodukter (bortset fra hornmel) samt hove og hovprodukter (bortset fra hovmel) til andre formål end fodermidler, organiske gødningsstoffer eller jordforbedringsmidler) og række 12 (tyggeben) i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| 0507 | Elfenben, skildpaddeskal, hvalbarder og hvalbardehår, horn, gevirer, hove, klove, kløer og næb, rå eller simpelt bearbejdede, men ikke tilskåret i form; pulver og affald deraf | Omfatter behandlede jagttrofæer af fugle og hovdyr, som alene består af ben, horn, hove, kløer, gevirer, tænder, huder eller skind, fra alle tredjelande.
  Der er fastsat specifikke krav til jagttrofæer i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 6, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| ex 0508 00 00 | Koraller og lignende varer, rå eller simpelt bearbejdede, men ikke yderligere behandlede; skaller af bløddyr, krebsdyr eller pighuder samt skalblade af blæksprutter, rå eller simpelt bearbejdede, men ikke tilskåret i form; pulver og affald deraf. | Tomme skaller til fødevarer og brug som råmateriale til glucosamin.
  Desuden er skaller, herunder skalblade af blæksprutter, som indeholder blødt væv og kød, jf. artikel 10, litra k), nr. i), i forordning (EF) nr. 1069/2009 omfattet. |
| ex 0510 00 00 | Ambra, bævergejl, civet og moskus; spanske fluer; galde, også tørret; kirtler og andre animalske produkter, anvendelige til fremstilling af farmaceutiske produkter, ferske, kølede, frosne eller på anden måde foreløbigt konserverede. | Ambra og spanske fluer er ikke omfattet.
  Kirtler, andre animalske produkter og galde er omfattet af denne position.
  Tørrede kirtler og tørrede produkter er omfattet af position 3001.
  Der kan i henhold til kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 14, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 fastsættes specifikke krav til animalske biprodukter til fremstilling af foder til selskabsdyr, bortset fra råt foder og afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden (farmaceutiske og andre tekniske produkter). |
| ex 0511 | Animalske produkter, ikke andetsteds tariferet; døde dyr af de arter, der er nævnt i kapitel 1 eller 3, uegnede til menneskeføde | Alle.
  Omfatter genetisk materiale (sæd og embryoner fra dyr såsom kvæg, får, geder, dyr af hestefamilien og svin) og animalske biprodukter af kategori 1- og 2-materialer som omhandlet i forordning (EF) nr. 1069/2009, artikel 8 og 9.
  Følgende er eksempler på animalske produkter henhørende under underpos. 0511 10 til 0511 99 :
  0511 10 00 (tyresæd).
  0511 91 (produkter af fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr): alle, omfatter fiskeæg til klækning, døde dyr, animalske biprodukter til fremstilling af foder til selskabsdyr og af farmaceutiske og andre tekniske produkter. Døde dyr omhandlet i kapitel 3, ikke spiselige eller erklæret uegnet til konsum, f.eks. dafnier, kendt som vandlopper, og andre ostrakoder eller muslingekrebs, tørrede, til foder til akvariefisk; omfatter agn.
  ex 0511 99 10 (sener eller nerver; afklip og lignende affald af rå huder og skind).
  Offentlig kontrol er nødvendig for ubehandlede huder og skind som omhandlet i kapitel V, punkt C 2, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011, hvis der er overensstemmelse med artikel 41, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1069/2009.
  ex 0511 99 31 (rå naturlige vaskesvampe af animalsk oprindelse): alle, hvis beregnet til konsum; hvis ikke til konsum, kun bestemt til foder til selskabsdyr. Der er fastsat specifikke krav til ikke-konsum i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 12, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.
  ex 0511 99 39 (andet end rå naturlige vaskesvampe af animalsk oprindelse): alle, hvis beregnet til konsum; hvis ikke til konsum, kun bestemt til foder til selskabsdyr. Der er fastsat specifikke krav til ikke-konsum i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 12, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.
  0511 99 85 (andre animalske produkter, ikke andetsteds tariferet; døde dyr af de arter, der er nævnt i kapitel 1, uegnede til menneskeføde: Embryoner, æg, sæd og genetisk materiale, der ikke henhører under pos. 0511 10 , og som kommer fra andre arter end kvæg, er omfattet af denne position. Omfatter animalske biprodukter til fremstilling af foder til selskabsdyr og andre tekniske produkter.
  Omfatter ubehandlet hestehår, andre biavlsprodukter end voks til biavl eller teknisk brug, spermacet til teknisk brug, døde dyr henhørende under kapitel 1, og som ikke er spiselige eller til konsum (f.eks.: hunde, katte, insekter), animalsk materiale, hvis væsentligste karakteristika ikke er forandret, og spiseligt dyreblod, undtagen fra fisk, til konsum. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

0502 10 00

Svine-og vildsvinebørster samt affald deraf

Alle, behandlet og ubehandlet.

0504 00 00

Tarme, blærer og maver, hele eller stykker deraf, af andre dyr end fisk, fersk, kølet, frosset, saltet, i saltlage, tørret eller røget

Alle: omfatter maver, blærer og tarme, der er renset, saltet, tørret eller opvarmet, af kvæg, svin, får, geder eller fjerkræ.

ex 0505

Skind og andre dele af fugle med påsiddende fjer eller dun, fjer og dele af fjer (også med klippede kanter) samt dun, rå eller kun rensede, desinficerede eller konserverede; pulver og affald af fjer eller dele af fjer

Alle: herunder jagttrofæer af dyr, bortset fra behandlede prydfjer, forarbejdede fjer medført af rejsende til privat brug eller forsendelser af behandlede fjer til privatpersoner til ikke-industrielle formål.

Artikel 25, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 142/2011 forbyder import til og transit gennem EU af ubehandlede fjer og fjerdele og dun.

Offentlig kontrol gælder for fjer, uanset deres behandling, jf. kapitel VII, pkt. C, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011.

Der er fastsat yderligere specifikke krav til jagttrofæer i kapitel II, afsnit 5, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

Kapitel II, afsnit 6, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 omfatter fjer, der anvendes til stopning, dun, urensede eller andre fjer.

0506

Ben og hornkerner, rå, affedtede, behandlede med syre eller afgelatiniserede, også simpelt bearbejdede, men ikke tilskåret i form; pulver og affald deraf

Omfatter ben til tyggeben og ben til fremstilling af gelatine eller kollagen, hvis de er fremstillet af slagtekroppe, der er slagtet med henblik på konsum.

Benmel til konsum er omfattet af pos. 0410.

Der er fastsat specifikke krav til sådanne produkter, der ikke er bestemt til konsum, i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 6 (jagttrofæer) og i række 11 (ben og benprodukter (bortset fra benmel), horn og hornprodukter (bortset fra hornmel) samt hove og hovprodukter (bortset fra hovmel) til andre formål end fodermidler, organiske gødningsstoffer eller jordforbedringsmidler) og række 12 (tyggeben) i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

0507

Elfenben, skildpaddeskal, hvalbarder og hvalbardehår, horn, gevirer, hove, klove, kløer og næb, rå eller simpelt bearbejdede, men ikke tilskåret i form; pulver og affald deraf

Omfatter behandlede jagttrofæer af fugle og hovdyr, som alene består af ben, horn, hove, kløer, gevirer, tænder, huder eller skind, fra alle tredjelande.

Der er fastsat specifikke krav til jagttrofæer i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 6, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

ex 0508 00 00

Koraller og lignende varer, rå eller simpelt bearbejdede, men ikke yderligere behandlede; skaller af bløddyr, krebsdyr eller pighuder samt skalblade af blæksprutter, rå eller simpelt bearbejdede, men ikke tilskåret i form; pulver og affald deraf.

Tomme skaller til fødevarer og brug som råmateriale til glucosamin.

Desuden er skaller, herunder skalblade af blæksprutter, som indeholder blødt væv og kød, jf. artikel 10, litra k), nr. i), i forordning (EF) nr. 1069/2009 omfattet.

ex 0510 00 00

Ambra, bævergejl, civet og moskus; spanske fluer; galde, også tørret; kirtler og andre animalske produkter, anvendelige til fremstilling af farmaceutiske produkter, ferske, kølede, frosne eller på anden måde foreløbigt konserverede.

Ambra og spanske fluer er ikke omfattet.

Kirtler, andre animalske produkter og galde er omfattet af denne position.

Tørrede kirtler og tørrede produkter er omfattet af position 3001.

Der kan i henhold til kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 14, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 fastsættes specifikke krav til animalske biprodukter til fremstilling af foder til selskabsdyr, bortset fra råt foder og afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden (farmaceutiske og andre tekniske produkter).

ex 0511

Animalske produkter, ikke andetsteds tariferet; døde dyr af de arter, der er nævnt i kapitel 1 eller 3, uegnede til menneskeføde

Alle.

Omfatter genetisk materiale (sæd og embryoner fra dyr såsom kvæg, får, geder, dyr af hestefamilien og svin) og animalske biprodukter af kategori 1- og 2-materialer som omhandlet i forordning (EF) nr. 1069/2009, artikel 8 og 9.

Følgende er eksempler på animalske produkter henhørende under underpos. 0511 10 til 0511 99 :

0511 10 00 (tyresæd).

0511 91 (produkter af fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr): alle, omfatter fiskeæg til klækning, døde dyr, animalske biprodukter til fremstilling af foder til selskabsdyr og af farmaceutiske og andre tekniske produkter. Døde dyr omhandlet i kapitel 3, ikke spiselige eller erklæret uegnet til konsum, f.eks. dafnier, kendt som vandlopper, og andre ostrakoder eller muslingekrebs, tørrede, til foder til akvariefisk; omfatter agn.

ex 0511 99 10 (sener eller nerver; afklip og lignende affald af rå huder og skind).

Offentlig kontrol er nødvendig for ubehandlede huder og skind som omhandlet i kapitel V, punkt C 2, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011, hvis der er overensstemmelse med artikel 41, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1069/2009.

ex 0511 99 31 (rå naturlige vaskesvampe af animalsk oprindelse): alle, hvis beregnet til konsum; hvis ikke til konsum, kun bestemt til foder til selskabsdyr. Der er fastsat specifikke krav til ikke-konsum i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 12, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

ex 0511 99 39 (andet end rå naturlige vaskesvampe af animalsk oprindelse): alle, hvis beregnet til konsum; hvis ikke til konsum, kun bestemt til foder til selskabsdyr. Der er fastsat specifikke krav til ikke-konsum i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 12, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

0511 99 85 (andre animalske produkter, ikke andetsteds tariferet; døde dyr af de arter, der er nævnt i kapitel 1, uegnede til menneskeføde: Embryoner, æg, sæd og genetisk materiale, der ikke henhører under pos. 0511 10 , og som kommer fra andre arter end kvæg, er omfattet af denne position. Omfatter animalske biprodukter til fremstilling af foder til selskabsdyr og andre tekniske produkter.

Omfatter ubehandlet hestehår, andre biavlsprodukter end voks til biavl eller teknisk brug, spermacet til teknisk brug, døde dyr henhørende under kapitel 1, og som ikke er spiselige eller til konsum (f.eks.: hunde, katte, insekter), animalsk materiale, hvis væsentligste karakteristika ikke er forandret, og spiseligt dyreblod, undtagen fra fisk, til konsum.

KAPITEL 6

Levende træer og andre levende planter; løg, rødder og lign.; afskårne blomster og blade

Levende træer og andre levende planter; løg, rødder og lign.; afskårne blomster og blade

Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

Dette kapitel omfatter mycelium i en kompost af steriliseret animalsk husdyrgødning.

Uddrag af de forklarende bemærkninger til KN

Uddrag af de forklarende bemærkninger til KN

»
  0602 90 10 Mycelium:

Mycelium er betegnelsen på et rigt, sammenfiltret, ofte underjordisk voksende trådvæv af meget tynde tråde (såkaldte hyfer), der trives på overfladen af rådnede animalske eller vegetabilske stoffer, hvorpå det vokser og videreudvikles til de egentlige svampe.

Denne underposition omfatter også varer bestående af endnu ikke udviklet mycelium, der kun kan ses ved hjælp af mikroskop, og som på et næringsstof er nedlagt i steriliserede hestepærer.«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 0602 90 10 | Mycelium | Kun hvis der er fastsat specifikke regler for forarbejdet husdyrgødning i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 1, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 0602 90 10

Mycelium

Kun hvis der er fastsat specifikke regler for forarbejdet husdyrgødning i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 1, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

KAPITEL 12

Olieholdige frø og frugter; diverse andre frø og frugter; planter til industriel og medicinsk brug; halm og foderplanter

Olieholdige frø og frugter; diverse andre frø og frugter; planter til industriel og medicinsk brug; halm og foderplanter

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 1212 99 95 | Andre vegetabilske produkter, af den art, der hovedsagelig anvendes til menneskeføde, ikke andetsteds tariferet | Bipollen |
| ex 1213 00 00 | Halm og avner af korn, ubearbejdet, også hakket, formalet, presset eller som pellets | Omfatter kun halm |
| ex 1214 90 | Kålroer, runkelroer, andre foderrodfrugter, hø, lucerne, kløver, esparsette, foderkål, lupin, vikker og lignende foderprodukter, også som pellets: undtagen mel og pellets af lucerne. | Omfatter kun hø |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 1212 99 95

Andre vegetabilske produkter, af den art, der hovedsagelig anvendes til menneskeføde, ikke andetsteds tariferet

Bipollen

ex 1213 00 00

Halm og avner af korn, ubearbejdet, også hakket, formalet, presset eller som pellets

Omfatter kun halm

ex 1214 90

Kålroer, runkelroer, andre foderrodfrugter, hø, lucerne, kløver, esparsette, foderkål, lupin, vikker og lignende foderprodukter, også som pellets: undtagen mel og pellets af lucerne.

Omfatter kun hø

KAPITEL 15

Animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier samt deres spaltningsprodukter; tilberedt spisefedt; animalsk og vegetabilsk voks

Animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier samt deres spaltningsprodukter; tilberedt spisefedt; animalsk og vegetabilsk voks

Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

Alle animalske fedtstoffer og olier. Der er fastsat specifikke krav til følgende produkter i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011:

| 1. | afsmeltet fedt og fiskeolie i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 3 |
| --- | --- |

1.

afsmeltet fedt og fiskeolie i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 3

| 2. | afsmeltet fedt fra kategori 2-materiale til visse formål uden for foderkæden for opdrættede dyr (f.eks. oliekemiske formål) i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 17 |
| --- | --- |

2.

afsmeltet fedt fra kategori 2-materiale til visse formål uden for foderkæden for opdrættede dyr (f.eks. oliekemiske formål) i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 17

| 3. | fedtderivater i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 18. |
| --- | --- |

3.

fedtderivater i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 18.

Fedtderivater omfatter produkter af animalske fedtstoffer og olier, som har undergået en første bearbejdning, når de i ren tilstand er fremstillet ved en metode, der er fastsat i kapitel XI, punkt 1, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011.

Derivater, der er blandet med andre materialer, er omfattet af offentlig kontrol.

Bestemmelser til kapitel 15 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 15 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Dette kapitel omfatter ikke:






  a) | fedt af svin og fjerkræ, henhørende under pos. 0209 |
| --- | --- | --- |

»1.

a)

fedt af svin og fjerkræ, henhørende under pos. 0209

| b) | kakaosmør, kakaofedt og kakaoolie (pos. 1804) |
| --- | --- |

b)

kakaosmør, kakaofedt og kakaoolie (pos. 1804)

| c) | spiselige tilberedninger, som indeholder over 15 vægtprocent af produkter henhørende under pos. 0405 (sædvanligvis kapitel 21) |
| --- | --- |

c)

spiselige tilberedninger, som indeholder over 15 vægtprocent af produkter henhørende under pos. 0405 (sædvanligvis kapitel 21)

| d) | fedtegrever (pos. 2301) og restprodukter henhørende under pos. 2304-2306 |
| --- | --- |

d)

fedtegrever (pos. 2301) og restprodukter henhørende under pos. 2304-2306

...

| 3. | Pos. 1518 omfatter ikke denaturerede fedtstoffer og olier samt fraktioner deraf, som tariferes i de samme positioner som de tilsvarende udenaturerede fedtstoffer og olier samt fraktioner deraf. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Restprodukter fra behandling af olier og fedtstoffer (f.eks. sæbefod og oliefod) samt stearinbeg, uldfedtbeg og glycerolbeg henhører under pos. 1522.« |
| --- | --- |

4.

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

»Position 1516 omfatter animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier, der har gennemgået en bestemt kemisk omdannelse af en slags som anført nedenfor, men som ikke er yderligere tilberedt.

Positionen omfatter også fraktioner af animalske eller vegetabilske fedtstoffer og olier, der er behandlet på lignende måde.

Hydrogenering, som sker ved at bringe produkterne i kontakt med rent hydrogen ved passende temperatur og tryk i tilknytning til en katalysator (normalt findelt nikkel), hæver fedtstoffers smeltepunkt og giver olier en fastere konsistens ved at omdanne umættede glycerider (f.eks. oliesyre og linolsyre) til mættede glycerider (f.eks. palmitinsyre og stearinsyre) med et højere smeltepunkt.

Position 1518 omfatter ikke-spiselige blandinger eller tilberedninger af animalske eller vegetabilske fedtstoffer eller olier eller af fraktioner af forskellige fedtstoffer og olier fra dette kapitel, ikke andetsteds tariferet.

Denne del omfatter bl.a. anvendt fritureolie indeholdende f.eks. rapsolie, sojabønneolie og en lille mængde animalsk fedt til anvendelse i tilberedning af dyrefoder.

Positionen omfatter også hydrerede, inter-esterificerede, re-esterificerede eller elaidiniserede fedtstoffer og olier eller fraktioner deraf, hvis modificeringen omfatter flere fedtstoffer eller olier.«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1501 | Fedt af svin og fjerkræ, bortset fra fedt henhørende under pos. 0209 eller 1503 | Alle |
| 1502 | Talg af hornkvæg, får eller geder, bortset fra varer henhørende under pos. 1503 | Alle |
| 1503 00 | Lardstearin, lardoil, oleostearin (pressetalg), oleomargarin og talgolie, ikke emulgeret eller blandet eller på anden måde tilberedt | Alle |
| 1504 | Fedtstoffer og olier udvundet af fisk og havpattedyr samt fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede | Alle, fiskeolie og olie fra fiskevarer og havpattedyr.
  Diverse produkter fra fødevareindustrien henhører generelt under pos. 1517 eller kapitel 21. |
| 1505 00 | Uldfedt og fedtstoffer udvundet deraf (herunder lanolin) | Alle, uldfedt importeret som afsmeltet fedt som anført i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 eller lanolin importeret som mellemprodukt. |
| 1506 00 00 | Andre animalske fedtstoffer og olier samt fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede | Alle
  Ufraktionerede fedtstoffer eller olier samt første fraktioner deraf fremstillet ved en metode, der er fastsat i kapitel XI, punkt 1, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| 1516 10 | Animalske fedtstoffer og olier samt fraktioner deraf, helt eller delvis hydrerede, inter-esterificerede, re-esterificerede eller elaidiniserede, også raffinerede, men ikke på anden måde bearbejdede | Alle: animalske fedtstoffer og olier.
  For så vidt angår offentlig kontrol omfatter fedtderivater produkter af animalske fedtstoffer og olier, som har undergået en første bearbejdning, når de i ren tilstand er fremstillet ved en metode, der er fastsat i kapitel XI, punkt 1, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| ex 1517 | Margarine, spiselige blandinger eller tilberedninger af animalske eller vegetabilske fedtstoffer eller olier eller af fraktioner af forskellige fedtstoffer og olier fra dette kapitel, undtagen spiselige fedtstoffer og olier eller fraktioner deraf henhørende under pos. 1516 | Udelukkende animalske produkter. |
| ex 1518 00 91 | Animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier og fraktioner deraf, kogte, oxyderede, dehydrerede, svovlbehandlede, blæste, polymeriserede ved opvarmning i vakuum eller i en inaktiv gas eller på anden måde kemisk modificerede, undtagen varer henhørende under pos. 1516 | Udelukkende af animalsk oprindelse.
  Fedtderivater, der er fremstillet ved en metode, der er fastsat i kapitel XI, punkt 1, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011.
  Der er fastsat specifikke krav i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 17 (afsmeltet fedt) og række 18 (fedtderivater), i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| ex 1518 00 95 | Ikke-spiselige blandinger eller tilberedninger af animalske fedtstoffer og olier eller af animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier og fraktioner heraf | Kun tilberedninger af fedtstoffer og olier, afsmeltede fedtstoffer og derivater hidrørende fra dyr, herunder brugt madolie beregnet til at blive anvendt inden for anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1069/2009.
  Fedtderivater, der er fremstillet ved en metode, der er fastsat i kapitel XI, punkt 1, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| ex 1518 00 99 | Andet | Kun hvis indeholdende animalsk fedt. |
| ex 1520 00 00 | Rå glycerol (glycerin); glycerolvand og glycerollud | Udelukkende af animalsk oprindelse. |
| 1521 90 91 | Rå bivoks og anden insektvoks | Alle, omfatter voks, der foreligger i naturlige celler, rå bivoks til biavl eller til teknisk brug.
  Artikel 25, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 142/2011 forbyder import til og transit gennem EU af bivoks i form af bikage.
  Der er fastsat specifikke krav til biprodukter fra biavl i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 10, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| 1521 90 99 | Bivoks og anden insektvoks, også raffineret eller farvet, bortset fra rå varer | Alle, omfatter voks, forarbejdet eller raffineret, også bleget eller farvet, til biavl eller til teknisk brug.
  Der er fastsat specifikke krav til biprodukter fra biavl i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 10, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.
  Biprodukter fra biavl, bortset fra bivoks, skal underkastes offentlig kontrol i henhold til KN-kode 0511 99 85 »Andet«. |
| ex 1522 00 | Degras; restprodukter fra behandling af fedtstoffer, fede olier eller animalsk og vegetabilsk voks | Udelukkende af animalsk oprindelse.
  Der er fastsat specifikke krav i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 18 (fedtderivater), i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

1501

Fedt af svin og fjerkræ, bortset fra fedt henhørende under pos. 0209 eller 1503

Alle

1502

Talg af hornkvæg, får eller geder, bortset fra varer henhørende under pos. 1503

Alle

1503 00

Lardstearin, lardoil, oleostearin (pressetalg), oleomargarin og talgolie, ikke emulgeret eller blandet eller på anden måde tilberedt

Alle

1504

Fedtstoffer og olier udvundet af fisk og havpattedyr samt fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede

Alle, fiskeolie og olie fra fiskevarer og havpattedyr.

Diverse produkter fra fødevareindustrien henhører generelt under pos. 1517 eller kapitel 21.

1505 00

Uldfedt og fedtstoffer udvundet deraf (herunder lanolin)

Alle, uldfedt importeret som afsmeltet fedt som anført i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 eller lanolin importeret som mellemprodukt.

1506 00 00

Andre animalske fedtstoffer og olier samt fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede

Alle

Ufraktionerede fedtstoffer eller olier samt første fraktioner deraf fremstillet ved en metode, der er fastsat i kapitel XI, punkt 1, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011.

1516 10

Animalske fedtstoffer og olier samt fraktioner deraf, helt eller delvis hydrerede, inter-esterificerede, re-esterificerede eller elaidiniserede, også raffinerede, men ikke på anden måde bearbejdede

Alle: animalske fedtstoffer og olier.

For så vidt angår offentlig kontrol omfatter fedtderivater produkter af animalske fedtstoffer og olier, som har undergået en første bearbejdning, når de i ren tilstand er fremstillet ved en metode, der er fastsat i kapitel XI, punkt 1, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011.

ex 1517

Margarine, spiselige blandinger eller tilberedninger af animalske eller vegetabilske fedtstoffer eller olier eller af fraktioner af forskellige fedtstoffer og olier fra dette kapitel, undtagen spiselige fedtstoffer og olier eller fraktioner deraf henhørende under pos. 1516

Udelukkende animalske produkter.

ex 1518 00 91

Animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier og fraktioner deraf, kogte, oxyderede, dehydrerede, svovlbehandlede, blæste, polymeriserede ved opvarmning i vakuum eller i en inaktiv gas eller på anden måde kemisk modificerede, undtagen varer henhørende under pos. 1516

Udelukkende af animalsk oprindelse.

Fedtderivater, der er fremstillet ved en metode, der er fastsat i kapitel XI, punkt 1, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011.

Der er fastsat specifikke krav i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 17 (afsmeltet fedt) og række 18 (fedtderivater), i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

ex 1518 00 95

Ikke-spiselige blandinger eller tilberedninger af animalske fedtstoffer og olier eller af animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier og fraktioner heraf

Kun tilberedninger af fedtstoffer og olier, afsmeltede fedtstoffer og derivater hidrørende fra dyr, herunder brugt madolie beregnet til at blive anvendt inden for anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1069/2009.

Fedtderivater, der er fremstillet ved en metode, der er fastsat i kapitel XI, punkt 1, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011.

ex 1518 00 99

Andet

Kun hvis indeholdende animalsk fedt.

ex 1520 00 00

Rå glycerol (glycerin); glycerolvand og glycerollud

Udelukkende af animalsk oprindelse.

1521 90 91

Rå bivoks og anden insektvoks

Alle, omfatter voks, der foreligger i naturlige celler, rå bivoks til biavl eller til teknisk brug.

Artikel 25, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 142/2011 forbyder import til og transit gennem EU af bivoks i form af bikage.

Der er fastsat specifikke krav til biprodukter fra biavl i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 10, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

1521 90 99

Bivoks og anden insektvoks, også raffineret eller farvet, bortset fra rå varer

Alle, omfatter voks, forarbejdet eller raffineret, også bleget eller farvet, til biavl eller til teknisk brug.

Der er fastsat specifikke krav til biprodukter fra biavl i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 10, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

Biprodukter fra biavl, bortset fra bivoks, skal underkastes offentlig kontrol i henhold til KN-kode 0511 99 85 »Andet«.

ex 1522 00

Degras; restprodukter fra behandling af fedtstoffer, fede olier eller animalsk og vegetabilsk voks

Udelukkende af animalsk oprindelse.

Der er fastsat specifikke krav i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 18 (fedtderivater), i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

KAPITEL 16

Tilberedte varer af kød, fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr

Tilberedte varer af kød, fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr

Bestemmelser til kapitel 16 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 16 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Dette kapitel omfatter ikke kød, slagtebiprodukter, fisk, krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr, tilberedt eller konserveret på de i kapitel 2 og 3 eller pos. 0504 nævnte måder. |
| --- | --- |

»1.

| 2. | Tilberedte fødevarer henhører under dette kapitel, såfremt de indeholder over 20 vægtprocent pølse, kød, slagtebiprodukter, blod, fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr eller en blanding af disse produkter. Såfremt disse varer indeholder to eller flere af de ovennævnte produkter, tariferes de i den position i kapitel 16, der omfatter den bestanddel eller de bestanddele, som vægtmæssigt udgør den største andel. Disse bestemmelser gælder hverken de under pos. 1902 hørende pastaprodukter med fyld eller varer henhørende under pos. 2103 og 2104. |
| --- | --- |

2.

For tilberedninger med indhold af lever anvendes bestemmelserne i andet punktum ikke til at fastlægge underpositioner inden for pos. 1601 og 1602.

...«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1601 00 | Pølser og lignende varer af kød, slagtebiprodukter eller blod; tilberedte fødevarer på basis heraf | Alle, omfatter konserveret kød af forskellige typer. |
| ex 1602 | Andre varer af kød, slagtebiprodukter eller blod, tilberedte eller konserverede | Udelukkende animalske produkter. |
| ex 1603 00 | Ekstrakter og saft af kød, fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr | Udelukkende animalske produkter.
  Omfatter kødekstrakter og kødkoncentrater, proteingel af fisk, kølet eller frosset, og hajbrusk. |
| ex 1604 | Fisk, tilberedt eller konserveret; kaviar og kaviarerstatning tilberedt af fiskerogn | Udelukkende animalske produkter, kogte, stegte, forkogte eller forstegte tilberedte fødevarer, der indeholder eller er blandet med fisk eller fiskevarer.
  Omfatter tilberedt surimi under KN-kode 1604 20 05 .
  Omfatter fisk på dåse og dåsekaviar i hermetisk lukkede beholdere og også sushi (forudsat de ikke tariferes i en KN-kode, der er omhandlet i kapitel 19).
  Såkaldte fiskespyd (fish skewers) (rå fisk/rejer med grøntsager på træspyd) henhører under KN-kode 1604 19 97 . |
| ex 1605 | Krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr, tilberedt eller konserveret | Udelukkende animalske produkter.
  Omfatter helt eller delvis tilberedte snegle, krebsdyr på dåse og andre hvirvelløse vanddyr samt pulveriserede muslinger. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

1601 00

Pølser og lignende varer af kød, slagtebiprodukter eller blod; tilberedte fødevarer på basis heraf

Alle, omfatter konserveret kød af forskellige typer.

ex 1602

Andre varer af kød, slagtebiprodukter eller blod, tilberedte eller konserverede

Udelukkende animalske produkter.

ex 1603 00

Ekstrakter og saft af kød, fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr

Udelukkende animalske produkter.

Omfatter kødekstrakter og kødkoncentrater, proteingel af fisk, kølet eller frosset, og hajbrusk.

ex 1604

Fisk, tilberedt eller konserveret; kaviar og kaviarerstatning tilberedt af fiskerogn

Udelukkende animalske produkter, kogte, stegte, forkogte eller forstegte tilberedte fødevarer, der indeholder eller er blandet med fisk eller fiskevarer.

Omfatter tilberedt surimi under KN-kode 1604 20 05 .

Omfatter fisk på dåse og dåsekaviar i hermetisk lukkede beholdere og også sushi (forudsat de ikke tariferes i en KN-kode, der er omhandlet i kapitel 19).

Såkaldte fiskespyd (fish skewers) (rå fisk/rejer med grøntsager på træspyd) henhører under KN-kode 1604 19 97 .

ex 1605

Krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr, tilberedt eller konserveret

Udelukkende animalske produkter.

Omfatter helt eller delvis tilberedte snegle, krebsdyr på dåse og andre hvirvelløse vanddyr samt pulveriserede muslinger.

KAPITEL 17

Sukker og sukkervarer

Sukker og sukkervarer

Bestemmelser til kapitel 17 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 17 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Dette kapitel omfatter ikke:
  ...






  b) | kemisk rene sukkerarter (bortset fra sakkarose, laktose, maltose, glukose og fruktose) og andre varer henhørende under pos. 2940 |
| --- | --- | --- |

»1.

...

b)

kemisk rene sukkerarter (bortset fra sakkarose, laktose, maltose, glukose og fruktose) og andre varer henhørende under pos. 2940

...«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 1702 | Andet sukker, herunder kemisk ren laktose, maltose, glukose og fruktose, i fast form; sirup og andre sukkeropløsninger uden indhold af tilsatte smagsstoffer eller farvestoffer; kunsthonning, også blandet med naturlig honning | Laktose.
  Sukker og kunsthonning, hvis blandet med naturlig honning. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 1702

Andet sukker, herunder kemisk ren laktose, maltose, glukose og fruktose, i fast form; sirup og andre sukkeropløsninger uden indhold af tilsatte smagsstoffer eller farvestoffer; kunsthonning, også blandet med naturlig honning

Laktose.

Sukker og kunsthonning, hvis blandet med naturlig honning.

KAPITEL 18

Kakao og tilberedte varer deraf

Kakao og tilberedte varer deraf

Bestemmelser til kapitel 18 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 18 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Dette kapitel omfatter ikke de i pos. 0403, 1901, 1904, 1905, 2105, 2202, 2208, 3003 eller 3004 nævnte tilberedte varer. |
| --- | --- |

»1.

| 2. | Pos. 1806 omfatter sukkervarer med indhold af kakao samt — medmindre andet følger af bestemmelse 1 til dette kapitel — andre tilberedte fødevarer med indhold af kakao. |
| --- | --- |

2.

...«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 1806 | Chokolade og andre tilberedte fødevarer med indhold af kakao | Udelukkende animalske produkter, f.eks. mejeriprodukter. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 1806

Chokolade og andre tilberedte fødevarer med indhold af kakao

Udelukkende animalske produkter, f.eks. mejeriprodukter.

KAPITEL 19

Tilberedte varer af korn, mel, stivelse eller mælk; bagværk

Tilberedte varer af korn, mel, stivelse eller mælk; bagværk

Bestemmelser til kapitel 19 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 19 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Dette kapitel omfatter ikke:






  a) | tilberedte fødevarer (bortset fra pastaprodukter med fyld henhørende under pos. 1902), indeholdende over 20 vægtprocent pølse, kød, slagtebiprodukter, blod, fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr eller en blanding af disse produkter (kapitel 16) |
| --- | --- | --- |

»1.

a)

tilberedte fødevarer (bortset fra pastaprodukter med fyld henhørende under pos. 1902), indeholdende over 20 vægtprocent pølse, kød, slagtebiprodukter, blod, fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr eller en blanding af disse produkter (kapitel 16)

...«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 1901 | Tilberedte fødevarer fremstillet af mel, gryn, groft mel, stivelse eller maltekstrakt, også med indhold af kakao, såfremt dette udgør mindre end 40 vægtprocent beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, ikke andetsteds tariferet; tilberedte fødevarer fremstillet af produkter henhørende under pos. 0401 til 0404, også med indhold af kakao, såfremt dette udgør mindre end 5 vægtprocent beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, ikke andetsteds tariferet | Udelukkende animalske produkter.
  Omfatter fødevarer, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt (f.eks. pizzaer) indeholdende animalske produkter.
  Tilberedte fødevarer er omfattet af kapitel 16 og 21. |
| 1902 11 00 | Pastaprodukter, ikke kogte, fyldte eller på anden måde tilberedt, med indhold af æg | Alle |
| ex 1902 20 10 | Pastaprodukter med fyld, også kogt eller på anden måde tilberedt, med indhold af fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr på over 20 vægtprocent | Udelukkende animalske produkter. |
| ex 1902 20 30 | Pastaprodukter med fyld, også kogte eller på anden måde tilberedte, med indhold af pølser og lign., kød eller slagtebiprodukter (herunder fedt af enhver art eller oprindelse) på over 20 vægtprocent | Udelukkende animalske produkter. |
| ex 1902 20 91 | Kogte pastaprodukter med fyld | Udelukkende animalske produkter. |
| ex 1902 20 99 | I andre tilfælde (andre pastaprodukter med fyld, ikke kogt) | Udelukkende animalske produkter. |
| ex 1902 30 | Andre pastaprodukter end pastaprodukter henhørende under pos. 1902 11 , 1902 19 og 1902 20 | Udelukkende animalske produkter. |
| ex 1902 40 | Couscous | Udelukkende animalske produkter. |
| ex 1904 10 10 | Tilberedte næringsmidler fremstillet ved ekspandering eller ristning af majs | Udelukkende animalske produkter. |
| ex 1904 90 10 | Tilberedte fødevarer fremstillet af ris | Udelukkende animalske produkter, f.eks. sushi (forudsat de ikke tariferes i kapitel 16). |
| ex 1905 | Wienerbrød | Udelukkende animalske produkter. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 1901

Tilberedte fødevarer fremstillet af mel, gryn, groft mel, stivelse eller maltekstrakt, også med indhold af kakao, såfremt dette udgør mindre end 40 vægtprocent beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, ikke andetsteds tariferet; tilberedte fødevarer fremstillet af produkter henhørende under pos. 0401 til 0404, også med indhold af kakao, såfremt dette udgør mindre end 5 vægtprocent beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, ikke andetsteds tariferet

Udelukkende animalske produkter.

Omfatter fødevarer, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt (f.eks. pizzaer) indeholdende animalske produkter.

Tilberedte fødevarer er omfattet af kapitel 16 og 21.

1902 11 00

Pastaprodukter, ikke kogte, fyldte eller på anden måde tilberedt, med indhold af æg

Alle

ex 1902 20 10

Pastaprodukter med fyld, også kogt eller på anden måde tilberedt, med indhold af fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr på over 20 vægtprocent

Udelukkende animalske produkter.

ex 1902 20 30

Pastaprodukter med fyld, også kogte eller på anden måde tilberedte, med indhold af pølser og lign., kød eller slagtebiprodukter (herunder fedt af enhver art eller oprindelse) på over 20 vægtprocent

Udelukkende animalske produkter.

ex 1902 20 91

Kogte pastaprodukter med fyld

Udelukkende animalske produkter.

ex 1902 20 99

I andre tilfælde (andre pastaprodukter med fyld, ikke kogt)

Udelukkende animalske produkter.

ex 1902 30

Andre pastaprodukter end pastaprodukter henhørende under pos. 1902 11 , 1902 19 og 1902 20

Udelukkende animalske produkter.

ex 1902 40

Couscous

Udelukkende animalske produkter.

ex 1904 10 10

Tilberedte næringsmidler fremstillet ved ekspandering eller ristning af majs

Udelukkende animalske produkter.

ex 1904 90 10

Tilberedte fødevarer fremstillet af ris

Udelukkende animalske produkter, f.eks. sushi (forudsat de ikke tariferes i kapitel 16).

ex 1905

Wienerbrød

Udelukkende animalske produkter.

KAPITEL 20

Varer af grøntsager, frugter, nødder eller andre planter og plantedele

Varer af grøntsager, frugter, nødder eller andre planter og plantedele

Bestemmelser til kapitel 20 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 20 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Dette kapitel omfatter ikke:
  ...






  b) | tilberedte fødevarer indeholdende over 20 vægtprocent pølse, kød, slagtebiprodukter, blod, fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr eller en blanding af disse produkter (kapitel 16). |
| --- | --- | --- |

»1.

...

b)

tilberedte fødevarer indeholdende over 20 vægtprocent pølse, kød, slagtebiprodukter, blod, fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr eller en blanding af disse produkter (kapitel 16).

...«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 2001 | Grøntsager, frugter, nødder og andre spiselige plantedele eller planter, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre | Udelukkende animalske produkter. |
| ex 2004 | Andre grøntsager, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006 | Udelukkende animalske produkter. |
| ex 2005 | Andre grøntsager, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006 | Udelukkende animalske produkter. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 2001

Grøntsager, frugter, nødder og andre spiselige plantedele eller planter, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre

Udelukkende animalske produkter.

ex 2004

Andre grøntsager, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006

Udelukkende animalske produkter.

ex 2005

Andre grøntsager, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006

Udelukkende animalske produkter.

KAPITEL 21

Diverse produkter fra fødevareindustrien

Diverse produkter fra fødevareindustrien

Bestemmelser til kapitel 21 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 21 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Dette kapitel omfatter ikke: |
| --- | --- |

»1.

Dette kapitel omfatter ikke:

...

| e) | tilberedte fødevarer (bortset fra de under pos. 2103 og 2104 beskrevne produkter) indeholdende over 20 vægtprocent pølse, kød, slagtebiprodukter, blod, fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr eller en blanding af disse produkter (kapitel 16) |
| --- | --- |

e)

tilberedte fødevarer (bortset fra de under pos. 2103 og 2104 beskrevne produkter) indeholdende over 20 vægtprocent pølse, kød, slagtebiprodukter, blod, fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr eller en blanding af disse produkter (kapitel 16)

...

| 3. | Som »homogeniserede sammensatte næringsmidler« i pos. 2104 anses tilberedninger, af den art der anvendes som næringsmidler til børn eller til diætetisk brug, bestående af en fint homogeniseret blanding af to eller flere grundbestanddele, såsom kød, fisk, grøntsager, frugt eller nødder, i pakninger til detailsalg af nettovægt ikke over 250 g. Ved anvendelsen af denne bestemmelse ses bort fra små mængder af bestanddele, der er tilsat blandingen som smagsstof, konserveringsmiddel eller af andre årsager. Tilberedningerne kan ligeledes indeholde små mængder synlige bestanddele. |
| --- | --- |

3.

Som »homogeniserede sammensatte næringsmidler« i pos. 2104 anses tilberedninger, af den art der anvendes som næringsmidler til børn eller til diætetisk brug, bestående af en fint homogeniseret blanding af to eller flere grundbestanddele, såsom kød, fisk, grøntsager, frugt eller nødder, i pakninger til detailsalg af nettovægt ikke over 250 g. Ved anvendelsen af denne bestemmelse ses bort fra små mængder af bestanddele, der er tilsat blandingen som smagsstof, konserveringsmiddel eller af andre årsager. Tilberedningerne kan ligeledes indeholde små mængder synlige bestanddele.

Supplerende bestemmelser

Supplerende bestemmelser

...

| 5. | Andre tilberedte fødevarer i form af afmålte doser, såsom kapsler, tabletter, pastiller og piller, som er beregnet til anvendelse som kosttilskud, tariferes under pos. 2106, medmindre de er andetsteds tariferet. |
| --- | --- |

5.

...«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 2103 90 90 | Saucer samt tilberedninger til fremstilling deraf; sammensatte smagspræparater; sennepsmel og tilberedt sennep — Andre varer | Udelukkende animalske produkter. |
| ex 2104 | Suppe og bouillon samt tilberedninger til fremstilling deraf; homogeniserede sammensatte fødevarer | Udelukkende animalske produkter, herunder babymad i beholdere med en nettovægt ikke over 250 g. |
| ex 2105 00 | Konsumis, også med indhold af kakao | Udelukkende animalske produkter. |
| ex 2106 10 | Proteinkoncentrater og teksturerede proteinstoffer | Udelukkende animalske produkter; undtagen kosttilskud i pakninger til den endelige forbruger med små mængder (i alt mindre end 20 %) forarbejdede animalske produkter (herunder glucosamin, chondroitin og/eller chitosan) ud over kødprodukter. |
| ex 2106 90 51 | Laktosesirup | Udelukkende animalske produkter; undtagen kosttilskud i pakninger til den endelige forbruger med små mængder (i alt mindre end 20 %) forarbejdede animalske produkter (herunder glucosamin, chondroitin og/eller chitosan) ud over kødprodukter. |
| ex 2106 90 92 | Andre tilberedte fødevarer, ikke andetsteds tariferet, uden indhold af mælkefedt, saccharose, isoglucose, glucose eller stivelse, eller med indhold af mælkefedt på under 1,5 vægtprocent, af saccharose på under 5 vægtprocent, af isoglucose på under 5 vægtprocent, af glucose på under 5 vægtprocent eller af stivelse på under 5 vægtprocent. | Udelukkende animalske produkter; undtagen kosttilskud i pakninger til den endelige forbruger med små mængder (i alt mindre end 20 %) forarbejdede animalske produkter (herunder glucosamin, chondroitin og/eller chitosan) ud over kødprodukter. |
| ex 2106 90 98 | Andre tilberedte fødevarer, ikke andetsteds tariferet | Udelukkende animalske produkter; undtagen kosttilskud i pakninger til den endelige forbruger med små mængder (i alt mindre end 20 %) forarbejdede animalske produkter (herunder glucosamin, chondroitin og/eller chitosan) ud over kødprodukter. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 2103 90 90

Saucer samt tilberedninger til fremstilling deraf; sammensatte smagspræparater; sennepsmel og tilberedt sennep — Andre varer

Udelukkende animalske produkter.

ex 2104

Suppe og bouillon samt tilberedninger til fremstilling deraf; homogeniserede sammensatte fødevarer

Udelukkende animalske produkter, herunder babymad i beholdere med en nettovægt ikke over 250 g.

ex 2105 00

Konsumis, også med indhold af kakao

Udelukkende animalske produkter.

ex 2106 10

Proteinkoncentrater og teksturerede proteinstoffer

Udelukkende animalske produkter; undtagen kosttilskud i pakninger til den endelige forbruger med små mængder (i alt mindre end 20 %) forarbejdede animalske produkter (herunder glucosamin, chondroitin og/eller chitosan) ud over kødprodukter.

ex 2106 90 51

Laktosesirup

Udelukkende animalske produkter; undtagen kosttilskud i pakninger til den endelige forbruger med små mængder (i alt mindre end 20 %) forarbejdede animalske produkter (herunder glucosamin, chondroitin og/eller chitosan) ud over kødprodukter.

ex 2106 90 92

Andre tilberedte fødevarer, ikke andetsteds tariferet, uden indhold af mælkefedt, saccharose, isoglucose, glucose eller stivelse, eller med indhold af mælkefedt på under 1,5 vægtprocent, af saccharose på under 5 vægtprocent, af isoglucose på under 5 vægtprocent, af glucose på under 5 vægtprocent eller af stivelse på under 5 vægtprocent.

Udelukkende animalske produkter; undtagen kosttilskud i pakninger til den endelige forbruger med små mængder (i alt mindre end 20 %) forarbejdede animalske produkter (herunder glucosamin, chondroitin og/eller chitosan) ud over kødprodukter.

ex 2106 90 98

Andre tilberedte fødevarer, ikke andetsteds tariferet

Udelukkende animalske produkter; undtagen kosttilskud i pakninger til den endelige forbruger med små mængder (i alt mindre end 20 %) forarbejdede animalske produkter (herunder glucosamin, chondroitin og/eller chitosan) ud over kødprodukter.

KAPITEL 22

Drikkevarer, ethanol (ethylalkohol) og eddike

Drikkevarer, ethanol (ethylalkohol) og eddike

Bestemmelser til kapitel 22 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 22 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

»...

| 3. | Ved »ikke-alkoholholdige drikkevarer« i pos. 2202 forstås drikkevarer, hvis alkoholindhold udtrykt i % vol. ikke overstiger 0,5 % vol. Alkoholholdige drikkevarer tariferes efter beskaffenheden i pos. 2203-2206 eller i pos. 2208. |
| --- | --- |

3.

...«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 2202 99 99 | Andre ikke-alkoholholdige drikkevarer, undtagen frugt- og grøntsagssafter henhørende under pos. 2009 og indeholdende 2 % eller mere vægtprocent fedt af varer henhørende under pos. 0401 til 0404 | Udelukkende mælk og mejeriprodukter. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 2202 99 99

Andre ikke-alkoholholdige drikkevarer, undtagen frugt- og grøntsagssafter henhørende under pos. 2009 og indeholdende 2 % eller mere vægtprocent fedt af varer henhørende under pos. 0401 til 0404

Udelukkende mælk og mejeriprodukter.

KAPITEL 23

Rest- og affaldsprodukter fra fødevareindustrien; tilberedt dyrefoder

Rest- og affaldsprodukter fra fødevareindustrien; tilberedt dyrefoder

Bestemmelser til kapitel 23 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 23 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Pos. 2309 omfatter bl.a. varer anvendelige som dyrefoder, ikke andetsteds tariferet, fremstillet ved forarbejdning af vegetabilske eller animalske produkter i en sådan grad, at de har mistet deres oprindelige karakteristika; positionen omfatter ikke vegetabilske affaldsprodukter samt rest- og biprodukter fra forarbejdning af vegetabilske produkter. |
| --- | --- |

»1.

...«

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

»Grever, det porøse væv, der er tilbage efter afsmeltning af svinefedt eller andet animalsk fedt De benyttes hovedsagelig til fremstillingen af dyrefoder (f.eks. hundekiks), men de forbliver i pos. 2301, selv om de er egnede til konsum.«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 2301 | Mel, pulver og pellets af kød, slagtebiprodukter, fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr, uegnet til menneskeføde; fedtegrever | Alle, omfatter forarbejdet animalsk protein, ikke til konsum, kødmel, ikke til konsum, og fedtegrever, også til konsum.
  Fjermel er omfattet af pos. 0505.
  Der er fastsat specifikke krav til forarbejdet animalsk protein i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 1, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| ex 2309 | Tilberedninger af den art, der anvendes som dyrefoder | Alle, hvis de indeholder animalske produkter, undtagen underpos. 2309 90 20 og 2309 90 91 .
  Omfatter bl.a. hunde- og kattefoder, i pakninger til detailsalg (underpos. 2309 10 ), indeholdende animalske produkter og »solubles« af fisk eller havpattedyr (KN-kode 2309 90 10 ). Produkter til foderbrug, herunder melblandinger (f.eks. af horn og hove).
  Denne position omfatter flydende mælk, colostrum og produkter indeholdende mejeriprodukter, colostrum eller kulhydrater, ikke til konsum, men til foderbrug.
  Omfatter foder til selskabsdyr, tyggepinde og tyggeben samt melblandinger, blandinger kan omfatte døde insekter.
  Der er fastsat specifikke krav til foder til selskabsdyr, herunder tyggepinde og tyggeben, i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 12, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.
  Omfatter ægprodukter, der ikke er beregnet til konsum, og andre forarbejdede animalske produkter, der ikke er beregnet til konsum.
  Der er fastsat specifikke krav til ægprodukter i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 9, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

2301

Mel, pulver og pellets af kød, slagtebiprodukter, fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr, uegnet til menneskeføde; fedtegrever

Alle, omfatter forarbejdet animalsk protein, ikke til konsum, kødmel, ikke til konsum, og fedtegrever, også til konsum.

Fjermel er omfattet af pos. 0505.

Der er fastsat specifikke krav til forarbejdet animalsk protein i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 1, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

ex 2309

Tilberedninger af den art, der anvendes som dyrefoder

Alle, hvis de indeholder animalske produkter, undtagen underpos. 2309 90 20 og 2309 90 91 .

Omfatter bl.a. hunde- og kattefoder, i pakninger til detailsalg (underpos. 2309 10 ), indeholdende animalske produkter og »solubles« af fisk eller havpattedyr (KN-kode 2309 90 10 ). Produkter til foderbrug, herunder melblandinger (f.eks. af horn og hove).

Denne position omfatter flydende mælk, colostrum og produkter indeholdende mejeriprodukter, colostrum eller kulhydrater, ikke til konsum, men til foderbrug.

Omfatter foder til selskabsdyr, tyggepinde og tyggeben samt melblandinger, blandinger kan omfatte døde insekter.

Der er fastsat specifikke krav til foder til selskabsdyr, herunder tyggepinde og tyggeben, i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 12, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

Omfatter ægprodukter, der ikke er beregnet til konsum, og andre forarbejdede animalske produkter, der ikke er beregnet til konsum.

Der er fastsat specifikke krav til ægprodukter i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 9, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

KAPITEL 28

Uorganiske kemikalier; uorganiske eller organiske forbindelser af ædle metaller, af sjældne jordarters metaller, af radioaktive grundstoffer og af isotoper

Uorganiske kemikalier; uorganiske eller organiske forbindelser af ædle metaller, af sjældne jordarters metaller, af radioaktive grundstoffer og af isotoper

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 2835 25 00 | Calciumhydrogenortofosfat (dicalciumfosfat) | Udelukkende af animalsk oprindelse.
  Der er fastsat specifikke krav til dicalciumphosphat i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 6, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| ex 2835 26 00 | Andre calciumfosfater | Udelukkende tricalciumphosphat af animalsk oprindelse.
  Der er fastsat specifikke krav til tricalciumphosphat i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 7, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 2835 25 00

Calciumhydrogenortofosfat (dicalciumfosfat)

Udelukkende af animalsk oprindelse.

Der er fastsat specifikke krav til dicalciumphosphat i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 6, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

ex 2835 26 00

Andre calciumfosfater

Udelukkende tricalciumphosphat af animalsk oprindelse.

Der er fastsat specifikke krav til tricalciumphosphat i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 7, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

KAPITEL 29

Organiske kemikalier

Organiske kemikalier

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 2922 49 | Andre aminosyrer, undtagen sådanne med flere indbyrdes forskellige oxygenholdige grupper, og estere deraf; salte af disse produkter | Udelukkende af animalsk oprindelse. |
| ex 2925 29 00 | Andre iminer og derivater deraf end klordimeform (ISO); salte af disse produkter | Kreatin af animalsk oprindelse. |
| ex 2930 | Organiske svovlforbindelser | Aminosyrer af animalsk oprindelse såsom:





  — | ex 2930 90 13 cystein og cystin |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 2922 49

Andre aminosyrer, undtagen sådanne med flere indbyrdes forskellige oxygenholdige grupper, og estere deraf; salte af disse produkter

Udelukkende af animalsk oprindelse.

ex 2925 29 00

Andre iminer og derivater deraf end klordimeform (ISO); salte af disse produkter

Kreatin af animalsk oprindelse.

ex 2930

Organiske svovlforbindelser

—

ex 2930 90 13 cystein og cystin

| — | ex 2930 90 16 derivater af cystein eller cystin. |
| --- | --- |

—

ex 2930 90 16 derivater af cystein eller cystin.

ex 2932 99 00

Andre heterocycliske forbindelser udelukkende med oxygen som heteroatom(er)

Udelukkende af animalsk oprindelse, f.eks. glucosamin, glucosamin-6-fosfat og sulfater deraf

ex 2942 00 00

Andre organiske forbindelser

Udelukkende af animalsk oprindelse.

KAPITEL 30

Farmaceutiske produkter

Farmaceutiske produkter

Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

Færdige lægemidler, som ikke er omfattet af forordning (EF) nr. 1069/2009 og (EU) nr. 142/2011, er ikke omfattet. Mellemprodukter er omfattet.

Under pos. 3001 (kirtler og andre organer til organo-terapeutisk brug, tørrede, også pulveriserede; ekstrakter af kirtler eller andre organer eller af deres sekreter, til organo-terapeutisk brug; heparin og salte deraf; andre menneskelige eller animalske stoffer tilberedt til terapeutisk eller profylaktisk brug, ikke andetsteds tariferet) er kun animalske produkter henhørende under underpos. 3001 20 og 3001 90 relevante for offentlig kontrol. Se følgende specifikke krav i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011:

| 1. | kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 2, for blodprodukter til fremstilling af tekniske produkter, undtagen fra dyr af hestefamilien, og |
| --- | --- |

1.

kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 2, for blodprodukter til fremstilling af tekniske produkter, undtagen fra dyr af hestefamilien, og

| 2. | kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 3, for blod og blodprodukter fra dyr af hestefamilien, og |
| --- | --- |

2.

kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 3, for blod og blodprodukter fra dyr af hestefamilien, og

| 3. | kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 14, for animalske biprodukter til fremstilling af foder til selskabsdyr, bortset fra råt foder til selskabsdyr, og af afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden. |
| --- | --- |

3.

kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 14, for animalske biprodukter til fremstilling af foder til selskabsdyr, bortset fra råt foder til selskabsdyr, og af afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden.

Under pos. 3002 (menneskeblod; dyreblod tilberedt til terapeutisk, profylaktisk eller diagnostisk brug; antisera, andre blodbestanddele og immunologiske produkter, også modificerede eller fremstillet ved bioteknologiske processer; vacciner, toksiner, kulturer af mikroorganismer (undtagen gær) samt lignende produkter) er kun underpos. 3002 12 og 3002 90 relevante for offentlig kontrol. Menneskeblod henhørende under pos. 3002 90 10 og vacciner henhørende under underpos. 3002 20 og 3002 30 behøver ikke at være omfattet af offentlig kontrol.

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 3001 20 90 | Ekstrakter af kirtler eller andre organer eller af deres sekreter; ikke fra mennesker | Alle; omfatter et produkt, der fungerer som en erstatning for moderlig colostrum og anvendes til fodring af kalve. |
| ex 3001 90 91 | Animalske stoffer tilberedt til terapeutisk eller profylaktisk brug: heparin og salte deraf | Alle animalske produkter, som er bestemt til videre forarbejdning i overensstemmelse med artikel 34, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1069/2009, til fremstilling af afledte produkter som omhandlet i artikel 33, litra a)-f), i samme forordning. |
| 3001 90 98 | Andre animalske stoffer end heparin og salte deraf tilberedt til terapeutisk eller profylaktisk brug, ikke andetsteds tariferet. | Alle.
  Foruden de i de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system vedrørende pos. 3001, afsnit A, nævnte kirtler og andre organer omfatter denne underposition hypofysen, binyrekapslerne og skjoldbruskkirtlen; med undtagelse af de i artikel 33 i forordning (EF) nr. 1069/2009 omhandlede. |
| ex 3002 12 00 | Antisera og andre blodbestanddele | Udelukkende animalske produkter.
  Omfatter ikke færdige lægemidler til den endelige forbruger.
  Omfatter ikke antistoffer og DNA.
  Under pos. 3002 er der fastsat specifikke krav til animalske biprodukter, som er omfattet af kapitel II, afsnit 1, tabel 2, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 og specificeret i følgende rækker:
  Række 2: blodprodukter fra andre dyr end dyr af hestefamilien
  Række 3: blod og blodprodukter fra dyr af hestefamilien. |
| 3002 90 30 | Dyreblod tilberedt til terapeutisk, profylaktisk eller diagnostisk brug | Alle |
| ex 3002 90 50 | Kulturer af mikroorganismer | Udelukkende patogener og kulturer af patogener til dyr. |
| ex 3002 90 90 | Andre varer | Udelukkende patogener og kulturer af patogener til dyr. |
| ex 3006 92 00 | Farmaceutiske produkter i form af affald | Udelukkende animalske produkter.
  Farmaceutisk affald, farmaceutiske produkter, der er uegnede til deres oprindelige formål. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

3001 20 90

Ekstrakter af kirtler eller andre organer eller af deres sekreter; ikke fra mennesker

Alle; omfatter et produkt, der fungerer som en erstatning for moderlig colostrum og anvendes til fodring af kalve.

ex 3001 90 91

Animalske stoffer tilberedt til terapeutisk eller profylaktisk brug: heparin og salte deraf

Alle animalske produkter, som er bestemt til videre forarbejdning i overensstemmelse med artikel 34, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1069/2009, til fremstilling af afledte produkter som omhandlet i artikel 33, litra a)-f), i samme forordning.

3001 90 98

Andre animalske stoffer end heparin og salte deraf tilberedt til terapeutisk eller profylaktisk brug, ikke andetsteds tariferet.

Alle.

Foruden de i de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system vedrørende pos. 3001, afsnit A, nævnte kirtler og andre organer omfatter denne underposition hypofysen, binyrekapslerne og skjoldbruskkirtlen; med undtagelse af de i artikel 33 i forordning (EF) nr. 1069/2009 omhandlede.

ex 3002 12 00

Antisera og andre blodbestanddele

Udelukkende animalske produkter.

Omfatter ikke færdige lægemidler til den endelige forbruger.

Omfatter ikke antistoffer og DNA.

Under pos. 3002 er der fastsat specifikke krav til animalske biprodukter, som er omfattet af kapitel II, afsnit 1, tabel 2, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 og specificeret i følgende rækker:

Række 2: blodprodukter fra andre dyr end dyr af hestefamilien

Række 3: blod og blodprodukter fra dyr af hestefamilien.

3002 90 30

Dyreblod tilberedt til terapeutisk, profylaktisk eller diagnostisk brug

Alle

ex 3002 90 50

Kulturer af mikroorganismer

Udelukkende patogener og kulturer af patogener til dyr.

ex 3002 90 90

Andre varer

Udelukkende patogener og kulturer af patogener til dyr.

ex 3006 92 00

Farmaceutiske produkter i form af affald

Udelukkende animalske produkter.

Farmaceutisk affald, farmaceutiske produkter, der er uegnede til deres oprindelige formål.

KAPITEL 31

Gødningsstoffer

Gødningsstoffer

Bestemmelser til kapitel 31 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 31 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Dette kapitel omfatter ikke:






  a) | dyreblod henhørende under pos. 0511 |
| --- | --- | --- |

»1.

a)

dyreblod henhørende under pos. 0511

...«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 3101 00 00 | Animalske eller vegetabilske gødningsstoffer også indbyrdes blandede eller kemisk behandlede; gødningsstoffer fremstillet ved blanding eller kemisk behandling af animalske eller vegetabilske produkter | Udelukkende ublandede animalske produkter.
  Omfatter guano undtagen mineraliseret guano.
  Omfatter husdyrgødning blandet med forarbejdet animalsk protein anvendt som gødning; men ikke blandinger af husdyrgødning og kemikalier anvendt som gødning (se pos. 3105, som kun omfatter mineralske eller kemiske gødninger).
  Der er fastsat specifikke krav til forarbejdet husdyrgødning, afledte produkter af forarbejdet husdyrgødning og guano fra flagermus i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 1, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| ex 3105 10 00 | Varer henhørende under dette kapitel, i form af tabletter eller lignende eller i pakninger af bruttovægt 10 kg og derunder | Udelukkende gødning indeholdende animalske produkter.
  Der er fastsat specifikke krav til forarbejdet husdyrgødning, afledte produkter af forarbejdet husdyrgødning og guano fra flagermus i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 1, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 3101 00 00

Animalske eller vegetabilske gødningsstoffer også indbyrdes blandede eller kemisk behandlede; gødningsstoffer fremstillet ved blanding eller kemisk behandling af animalske eller vegetabilske produkter

Udelukkende ublandede animalske produkter.

Omfatter guano undtagen mineraliseret guano.

Omfatter husdyrgødning blandet med forarbejdet animalsk protein anvendt som gødning; men ikke blandinger af husdyrgødning og kemikalier anvendt som gødning (se pos. 3105, som kun omfatter mineralske eller kemiske gødninger).

Der er fastsat specifikke krav til forarbejdet husdyrgødning, afledte produkter af forarbejdet husdyrgødning og guano fra flagermus i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 1, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

ex 3105 10 00

Varer henhørende under dette kapitel, i form af tabletter eller lignende eller i pakninger af bruttovægt 10 kg og derunder

Udelukkende gødning indeholdende animalske produkter.

Der er fastsat specifikke krav til forarbejdet husdyrgødning, afledte produkter af forarbejdet husdyrgødning og guano fra flagermus i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 1, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

KAPITEL 32

Garve- og farvestofekstrakter; garvesyrer og derivater deraf; farver, pigmenter og andre farvestoffer; maling og lakker; kit, spartelmasse og lign.; trykfarver, blæk og tusch

Garve- og farvestofekstrakter; garvesyrer og derivater deraf; farver, pigmenter og andre farvestoffer; maling og lakker; kit, spartelmasse og lign.; trykfarver, blæk og tusch

Bestemmelser til kapitel 32 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 32 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

»...

| 3. | Pos. 3203, 3204, 3205 og 3206 omfatter også præparater på basis af farvestoffer (herunder, for så vidt angår pos. 3206, pigmenter henhørende under pos. 2530 eller kapitel 28 samt metalskæl og metalpulver), af den art der anvendes til farvning af ethvert materiale, eller som er bestemt til at indgå som bestanddele ved fremstilling af farvevarer. Positionerne omfatter dog ikke pigmenter dispergeret i ikke-vandige medier, såfremt dispersionerne foreligger i flydende form eller som pastaer, af den art, der anvendes til fremstilling af maling (pos. 3212), og heller ikke andre præparater henhørende under pos. 3207, 3208, 3209, 3210, 3212, 3213 eller 3215. |
| --- | --- |

3.

...«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 3203 | Animalske farvestoffer (herunder farvestofekstrakter, men ikke dyrekul), også kemisk definerede; præparater som nævnt i bestemmelse 3 til dette kapitel, på basis af animalske farvestoffer | Udelukkende farvedispersioner i mælkefedtbase anvendt i fremstilling af fødevarer eller foder. |
| ex 3204 | Syntetiske organiske farvestoffer, også kemisk definerede; præparater som nævnt i bestemmelse 3 til dette kapitel, på basis af syntetiske organiske farvestoffer; syntetiske organiske produkter, af den art der anvendes som fluorescerende blegemidler (optisk hvidt) eller som luminophorer, også kemisk definerede | Udelukkende farvedispersioner i mælkefedtbase anvendt i fremstilling af fødevarer eller foder. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 3203

Animalske farvestoffer (herunder farvestofekstrakter, men ikke dyrekul), også kemisk definerede; præparater som nævnt i bestemmelse 3 til dette kapitel, på basis af animalske farvestoffer

Udelukkende farvedispersioner i mælkefedtbase anvendt i fremstilling af fødevarer eller foder.

ex 3204

Syntetiske organiske farvestoffer, også kemisk definerede; præparater som nævnt i bestemmelse 3 til dette kapitel, på basis af syntetiske organiske farvestoffer; syntetiske organiske produkter, af den art der anvendes som fluorescerende blegemidler (optisk hvidt) eller som luminophorer, også kemisk definerede

Udelukkende farvedispersioner i mælkefedtbase anvendt i fremstilling af fødevarer eller foder.

KAPITEL 33

Flygtige vegetabilske olier og resinoider; parfumevarer, kosmetik og toiletmidler

Flygtige vegetabilske olier og resinoider; parfumevarer, kosmetik og toiletmidler

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 3302 | Blandinger af lugtstoffer samt blandinger (herunder alkoholiske opløsninger) på basis af et eller flere af disse stoffer, af den art der anvendes som råvarer i industrien; andre tilberedninger på basis af lugt- stoffer, af den art der anvendes til fremstilling af drikkevarer | Udelukkende aromaer i mælkefedtbase anvendt i fremstilling af fødevarer eller foder. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 3302

Blandinger af lugtstoffer samt blandinger (herunder alkoholiske opløsninger) på basis af et eller flere af disse stoffer, af den art der anvendes som råvarer i industrien; andre tilberedninger på basis af lugt- stoffer, af den art der anvendes til fremstilling af drikkevarer

Udelukkende aromaer i mælkefedtbase anvendt i fremstilling af fødevarer eller foder.

KAPITEL 35

Proteiner; modificeret stivelse; lim og klister; enzymer

Proteiner; modificeret stivelse; lim og klister; enzymer

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 3501 | Kasein, kaseinater og andre kaseinderivater; kaseinlim | Kasein til konsum, foderbrug eller tekniske formål.
  Der er fastsat specifikke krav til mælk, mælkebaserede produkter og colostrum, der ikke er beregnet til konsum, i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 4, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| ex 3502 | Albuminer (herunder koncentrater af to eller flere valleproteiner, med indhold af valleproteiner på over 80 vægtprocent, beregnet på grundlag af tørstofindholdet), albuminater og andre albuminderivater | Omfatter produkter af æg og mælk, også til konsum og foderbrug.
  Der er fastsat specifikke krav til mælk, mælkebaserede produkter og colostrum, der ikke er beregnet til konsum i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 4, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 og for ægprodukter, der ikke er beregnet til konsum, i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 9, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| 3503 00 | Gelatine (herunder gelatinefolier i kvadratisk eller rektangulær form, også overfladebearbejdet eller farvet) og gelatinederivater; husblas; anden lim af animalsk oprindelse, undtagen kaseinlim henhørende under pos. 3501 | Omfatter gelatine til konsum, foderbrug og teknisk brug.
  Gelatine henhørende under pos. 3913 (hærdet protein) og under 9602 (bearbejdet, uhærdet gelatine samt varer af uhærdet gelatine), f.eks. tomme kapsler, som ikke er beregnet til fødevarer eller foderstoffer, er ikke omfattet af offentlig kontrol).
  Der er fastsat specifikke krav til gelatine og hydrolyserede proteiner, der ikke er beregnet til konsum, i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 5, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 og for fotogelatine i kapitel II, afsnit 11, i bilag XIV til nævnte forordning. |
| ex 3504 00 | Peptoner og derivater deraf; andre proteinstoffer og derivater deraf, ikke andetsteds tariferet; hudpulver, også behandlet med kromsalt | Omfatter kollagen og hydrolyseret protein til konsum, foderbrug og teknisk brug.
  Omfatter proteinbaserede kollagenprodukter af huder, skind og sener af dyr, herunder knogler fra dyr, men kun fra svin, fjerkræ og fisk.
  Omfatter hydrolyseret protein, der består af polypeptider, peptider eller aminosyrer og blandinger heraf, fremstillet ved hydrolyse af animalske biprodukter. De er ikke omfattet af offentlig kontrol, når de anvendes som tilsætningsstoffer i tilberedte fødevarer (pos. 2106).
  Omfatter alle mælkebiprodukter til konsum, hvis de ikke er omfattet af pos. 0404.
  Der er fastsat specifikke krav til kollagen i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 8, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 og til gelatine og hydrolyserede proteiner i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 5, i bilag XIV til nævnte forordning. |
| ex 3507 10 00 | Osteløbe og koncentrater deraf | Osteløbe og koncentrater til konsum, udelukkende fra animalske produkter. |
| ex 3507 90 90 | Andre enzymer end osteløbe og koncentrater deraf eller lipoproteinlipase eller aspergillus-alkaline-protease. | Udelukkende af animalsk oprindelse. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 3501

Kasein, kaseinater og andre kaseinderivater; kaseinlim

Kasein til konsum, foderbrug eller tekniske formål.

Der er fastsat specifikke krav til mælk, mælkebaserede produkter og colostrum, der ikke er beregnet til konsum, i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 4, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

ex 3502

Albuminer (herunder koncentrater af to eller flere valleproteiner, med indhold af valleproteiner på over 80 vægtprocent, beregnet på grundlag af tørstofindholdet), albuminater og andre albuminderivater

Omfatter produkter af æg og mælk, også til konsum og foderbrug.

Der er fastsat specifikke krav til mælk, mælkebaserede produkter og colostrum, der ikke er beregnet til konsum i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 4, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 og for ægprodukter, der ikke er beregnet til konsum, i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 9, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

3503 00

Gelatine (herunder gelatinefolier i kvadratisk eller rektangulær form, også overfladebearbejdet eller farvet) og gelatinederivater; husblas; anden lim af animalsk oprindelse, undtagen kaseinlim henhørende under pos. 3501

Omfatter gelatine til konsum, foderbrug og teknisk brug.

Gelatine henhørende under pos. 3913 (hærdet protein) og under 9602 (bearbejdet, uhærdet gelatine samt varer af uhærdet gelatine), f.eks. tomme kapsler, som ikke er beregnet til fødevarer eller foderstoffer, er ikke omfattet af offentlig kontrol).

Der er fastsat specifikke krav til gelatine og hydrolyserede proteiner, der ikke er beregnet til konsum, i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 5, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 og for fotogelatine i kapitel II, afsnit 11, i bilag XIV til nævnte forordning.

ex 3504 00

Peptoner og derivater deraf; andre proteinstoffer og derivater deraf, ikke andetsteds tariferet; hudpulver, også behandlet med kromsalt

Omfatter kollagen og hydrolyseret protein til konsum, foderbrug og teknisk brug.

Omfatter proteinbaserede kollagenprodukter af huder, skind og sener af dyr, herunder knogler fra dyr, men kun fra svin, fjerkræ og fisk.

Omfatter hydrolyseret protein, der består af polypeptider, peptider eller aminosyrer og blandinger heraf, fremstillet ved hydrolyse af animalske biprodukter. De er ikke omfattet af offentlig kontrol, når de anvendes som tilsætningsstoffer i tilberedte fødevarer (pos. 2106).

Omfatter alle mælkebiprodukter til konsum, hvis de ikke er omfattet af pos. 0404.

Der er fastsat specifikke krav til kollagen i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 8, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 og til gelatine og hydrolyserede proteiner i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 5, i bilag XIV til nævnte forordning.

ex 3507 10 00

Osteløbe og koncentrater deraf

Osteløbe og koncentrater til konsum, udelukkende fra animalske produkter.

ex 3507 90 90

Andre enzymer end osteløbe og koncentrater deraf eller lipoproteinlipase eller aspergillus-alkaline-protease.

Udelukkende af animalsk oprindelse.

KAPITEL 38

Diverse kemiske produkter

Diverse kemiske produkter

Bestemmelser til kapitel 38 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 38 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

»...

| 4. | Som »kommunalt affald« forstås overalt i nomenklaturen affald af den art, der indsamles fra private husholdninger, hoteller, restauranter, hospitaler, butikker, kontorer osv., og opfejning fra gader og veje samt affald fra bygge- og nedrivningsarbejder. Kommunalt affald består almindeligvis af mange forskellige materialer såsom plast, gummi, træ, papir, tekstil, glas, metaller, næringsmidler, itugåede møbler og andre ødelagte eller kasserede varer. |
| --- | --- |

4.

...«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 3822 00 00 | Reagensmidler på underlag, til diagnostisk brug eller laboratoriebrug, samt sammensatte reagensmidler til diagnostisk brug eller laboratoriebrug, også på underlag, undtagen varer henhørende under pos. 3002 eller 3006; certificerede referencematerialer | Udelukkende fra animalske produkter, undtagen medicinsk udstyr som defineret i artikel 1, stk. 2, litra a), i Rådets direktiv 93/42/EØF (1) og medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/79/EF (2). |
| ex 3825 10 00 | Kommunalt affald | Udelukkende køkken- og madaffald, som indeholder animalske produkter, hvis dette falder ind under artikel 2, stk. 2, litra g), i forordning (EF) nr. 1069/2009, undtagen køkken- og madaffald direkte fra internationale transportmidler, som bortskaffes i overensstemmelse med artikel 12, litra d), i nævnte forordning.
  Brugt madolie beregnet til anvendelse inden for anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1069/2009, f.eks. til organisk gødning eller biogas, kan omfattes af denne KN-kode. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 3822 00 00

Reagensmidler på underlag, til diagnostisk brug eller laboratoriebrug, samt sammensatte reagensmidler til diagnostisk brug eller laboratoriebrug, også på underlag, undtagen varer henhørende under pos. 3002 eller 3006; certificerede referencematerialer

Udelukkende fra animalske produkter, undtagen medicinsk udstyr som defineret i artikel 1, stk. 2, litra a), i Rådets direktiv 93/42/EØF (1) og medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/79/EF (2).

ex 3825 10 00

Kommunalt affald

Udelukkende køkken- og madaffald, som indeholder animalske produkter, hvis dette falder ind under artikel 2, stk. 2, litra g), i forordning (EF) nr. 1069/2009, undtagen køkken- og madaffald direkte fra internationale transportmidler, som bortskaffes i overensstemmelse med artikel 12, litra d), i nævnte forordning.

Brugt madolie beregnet til anvendelse inden for anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1069/2009, f.eks. til organisk gødning eller biogas, kan omfattes af denne KN-kode.

KAPITEL 39

Plast og varer deraf

Plast og varer deraf

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 3913 90 00 | Andre naturlige polymerer (undtagen alginsyre samt salte og estere deraf) og modificerede naturlige polymerer (f.eks. hærdede proteiner, kemiske derivater af naturgummi), ikke andetsteds tariferet, i primære former | Udelukkende animalske produkter, f.eks. chondroitinsulfat, chitosan og hærdet gelatine. |
| ex 3917 10 10 | Kunsttarme af hærdede proteiner eller celluloseplast | Udelukkende animalske produkter. |
| ex 3926 90 92 | Andre varer af plast samt varer af andre materialer henhørende under pos. 3901-3914 | Tomme kapsler af hærdet gelatine til foderbrug; der er fastsat specifikke krav i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 5, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| ex 3926 90 97 | Andre varer af plast samt varer af andre materialer henhørende under pos. 3901-3914 | Tomme kapsler af hærdet gelatine til foderbrug; der er fastsat specifikke krav i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 5, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 3913 90 00

Andre naturlige polymerer (undtagen alginsyre samt salte og estere deraf) og modificerede naturlige polymerer (f.eks. hærdede proteiner, kemiske derivater af naturgummi), ikke andetsteds tariferet, i primære former

Udelukkende animalske produkter, f.eks. chondroitinsulfat, chitosan og hærdet gelatine.

ex 3917 10 10

Kunsttarme af hærdede proteiner eller celluloseplast

Udelukkende animalske produkter.

ex 3926 90 92

Andre varer af plast samt varer af andre materialer henhørende under pos. 3901-3914

Tomme kapsler af hærdet gelatine til foderbrug; der er fastsat specifikke krav i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 5, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

ex 3926 90 97

Andre varer af plast samt varer af andre materialer henhørende under pos. 3901-3914

Tomme kapsler af hærdet gelatine til foderbrug; der er fastsat specifikke krav i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 5, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

KAPITEL 41

Rå huder og skind (undtagen pelsskind) samt læder

Rå huder og skind (undtagen pelsskind) samt læder

Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

Udelukkende huder og skind af hovdyr, som er omfattet af pos. 4101, 4102 og 4103, er omfattet af offentlig kontrol.

Der er fastsat specifikke krav til huder og skind af hovdyr i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 4 og 5, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

Bestemmelser til kapitel 41 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 41 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Dette kapitel omfatter ikke:






  a) | afklip og lignende affald af rå huder og skind (pos. 0511) |
| --- | --- | --- |

»1.

a)

afklip og lignende affald af rå huder og skind (pos. 0511)

| b) | fugleskind og dele af fugleskind med påsiddende fjer eller dun (pos. 0505 eller 6701) eller |
| --- | --- |

b)

fugleskind og dele af fugleskind med påsiddende fjer eller dun (pos. 0505 eller 6701) eller

| c) | huder og skind med hårbeklædning, rå, garvede eller beredte (kapitel 43). Under kapitel 41 henhører dog rå huder og skind med hårbeklædning af hornkvæg (herunder bøfler), heste og andre dyr af hestefamilien, får og lam (undtagen astrakan, breitschwanz, caracul, persianer og lignende lammeskind samt skind af indiske, kinesiske, mongolske og tibetanske lam), geder og gedekid (undtagen skind af yemenitiske, mongolske og tibetanske geder og gedekid), svin (herunder navlesvin), gemser, gazeller, kameler (herunder dromedarer), rensdyr, elsdyr, kronhjorte, rådyr og andre dyr af hjortefamilien samt hunde. |
| --- | --- |

c)

huder og skind med hårbeklædning, rå, garvede eller beredte (kapitel 43). Under kapitel 41 henhører dog rå huder og skind med hårbeklædning af hornkvæg (herunder bøfler), heste og andre dyr af hestefamilien, får og lam (undtagen astrakan, breitschwanz, caracul, persianer og lignende lammeskind samt skind af indiske, kinesiske, mongolske og tibetanske lam), geder og gedekid (undtagen skind af yemenitiske, mongolske og tibetanske geder og gedekid), svin (herunder navlesvin), gemser, gazeller, kameler (herunder dromedarer), rensdyr, elsdyr, kronhjorte, rådyr og andre dyr af hjortefamilien samt hunde.

...«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 4101 | Rå huder og skind af hornkvæg (herunder bøfler) eller dyr af hestefamilien (friske eller saltede, tørrede, kalkede, picklede eller på anden måde konserverede, men ikke garvede, pergamentbehandlede eller på anden måde beredte), også afhårede eller spaltede | Udelukkende ferske, kølede eller behandlede huder og skind, herunder tørrede, tør- og vådsaltede eller konserverede ved en anden proces end garvning eller en tilsvarende proces.
  Indførsel uden begrænsninger kan være muligt for behandlede huder og skind som omhandlet i kapitel V, punkt C 2, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011, hvis der, navnlig for ex 4101 20 80 og ex 4101 50 90 , er overensstemmelse med artikel 41, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1069/2009. |
| ex 4102 | Rå skind af får og lam (friske eller saltede, tørrede, kalkede, picklede eller på anden måde konserverede, men ikke garvede, pergamentbehandlede eller på anden måde beredte), også afhårede eller spaltede, bortset fra sådanne, der er undtaget i henhold til bestemmelse 1, litra c) til dette kapitel | Udelukkende ferske, kølede eller behandlede huder og skind, herunder tørrede, tør- og vådsaltede eller konserverede ved en anden proces end garvning eller en tilsvarende proces.
  Indførsel uden begrænsninger kan være muligt for behandlede huder og skind som omhandlet i kapitel V, punkt C 2, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011, hvis der, navnlig for ex 4102 21 00 og ex 4102 29 00 , er overensstemmelse med artikel 41, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1069/2009. |
| ex 4103 | Andre rå huder og skind (friske eller saltede, tørrede, kalkede, picklede eller på anden måde konserverede, men ikke garvede, pergamentbehandlede eller på anden måde beredte), også afhårede eller spaltede, bortset fra sådanne, der er undtaget i henhold til bestemmelse 1 b) eller c) til dette kapitel | Udelukkende ferske, kølede eller behandlede huder og skind, herunder tørrede, tør- og vådsaltede eller konserverede ved en anden proces end garvning eller en tilsvarende proces.
  Indførsel uden begrænsninger kan være muligt for behandlede huder og skind som omhandlet i kapitel V, punkt C 2, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011, hvis der, navnlig for ex 4103 90 00 , er overensstemmelse med artikel 41, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1069/2009. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 4101

Rå huder og skind af hornkvæg (herunder bøfler) eller dyr af hestefamilien (friske eller saltede, tørrede, kalkede, picklede eller på anden måde konserverede, men ikke garvede, pergamentbehandlede eller på anden måde beredte), også afhårede eller spaltede

Udelukkende ferske, kølede eller behandlede huder og skind, herunder tørrede, tør- og vådsaltede eller konserverede ved en anden proces end garvning eller en tilsvarende proces.

Indførsel uden begrænsninger kan være muligt for behandlede huder og skind som omhandlet i kapitel V, punkt C 2, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011, hvis der, navnlig for ex 4101 20 80 og ex 4101 50 90 , er overensstemmelse med artikel 41, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1069/2009.

ex 4102

Rå skind af får og lam (friske eller saltede, tørrede, kalkede, picklede eller på anden måde konserverede, men ikke garvede, pergamentbehandlede eller på anden måde beredte), også afhårede eller spaltede, bortset fra sådanne, der er undtaget i henhold til bestemmelse 1, litra c) til dette kapitel

Udelukkende ferske, kølede eller behandlede huder og skind, herunder tørrede, tør- og vådsaltede eller konserverede ved en anden proces end garvning eller en tilsvarende proces.

Indførsel uden begrænsninger kan være muligt for behandlede huder og skind som omhandlet i kapitel V, punkt C 2, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011, hvis der, navnlig for ex 4102 21 00 og ex 4102 29 00 , er overensstemmelse med artikel 41, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1069/2009.

ex 4103

Andre rå huder og skind (friske eller saltede, tørrede, kalkede, picklede eller på anden måde konserverede, men ikke garvede, pergamentbehandlede eller på anden måde beredte), også afhårede eller spaltede, bortset fra sådanne, der er undtaget i henhold til bestemmelse 1 b) eller c) til dette kapitel

Udelukkende ferske, kølede eller behandlede huder og skind, herunder tørrede, tør- og vådsaltede eller konserverede ved en anden proces end garvning eller en tilsvarende proces.

Indførsel uden begrænsninger kan være muligt for behandlede huder og skind som omhandlet i kapitel V, punkt C 2, i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011, hvis der, navnlig for ex 4103 90 00 , er overensstemmelse med artikel 41, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1069/2009.

KAPITEL 42

Varer af læder; sadelmagerarbejder; rejseartikler, håndtasker og lignende varer; varer af tarme

Varer af læder; sadelmagerarbejder; rejseartikler, håndtasker og lignende varer; varer af tarme

Bestemmelser til kapitel 42 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 42 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

»...

| 2. | Dette kapitel omfatter (bl.a.) ikke følgende af interesse mht. offentlig kontrol:






  a) | steril catgut og lignende sterile suturmaterialer (pos. 3006) |
| --- | --- | --- |

2.

Dette kapitel omfatter (bl.a.) ikke følgende af interesse mht. offentlig kontrol:

a)

steril catgut og lignende sterile suturmaterialer (pos. 3006)

...

| ij) | strenge, trommeskind og andre dele til musikinstrumenter (pos. 9209). |
| --- | --- |

ij)

strenge, trommeskind og andre dele til musikinstrumenter (pos. 9209).

...«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 4205 00 90 | Andre varer af læder eller kunstlæder | Omfatter tyggepinde og tyggeben og materiale til fremstilling af tyggepinde og tyggeben. |
| ex 4206 00 00 | Varer af tarme, guldslagerhinde, blærer eller sener | Omfatter tyggepinde og tyggeben og materiale til fremstilling af tyggepinde og tyggeben. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 4205 00 90

Andre varer af læder eller kunstlæder

Omfatter tyggepinde og tyggeben og materiale til fremstilling af tyggepinde og tyggeben.

ex 4206 00 00

Varer af tarme, guldslagerhinde, blærer eller sener

Omfatter tyggepinde og tyggeben og materiale til fremstilling af tyggepinde og tyggeben.

KAPITEL 43

Pelsskind og kunstigt pelsskind samt varer deraf

Pelsskind og kunstigt pelsskind samt varer deraf

Bestemmelser til kapitel 43 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 43 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Ved »pelsskind« forstås overalt i nomenklaturen (undtagen i pos. 4301) garvede eller beredte huder og skind med hårbeklædning af dyr af enhver art. |
| --- | --- |

»1.

| 2. | Dette kapitel omfatter ikke:






  a) | fugleskind og dele af fugleskind med påsiddende fjer eller dun (pos. 0505 eller 6701) |
| --- | --- | --- |

2.

a)

fugleskind og dele af fugleskind med påsiddende fjer eller dun (pos. 0505 eller 6701)

| b) | rå huder og skind med hårbeklædning, henhørende under kapitel 41 (se bestemmelse 1 c) til kapitel 41) |
| --- | --- |

b)

rå huder og skind med hårbeklædning, henhørende under kapitel 41 (se bestemmelse 1 c) til kapitel 41)

...«

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

»Position 4301: Pelsskind betragtes som rå skind og er ikke blot henhørende under denne position, når de er i naturlig tilstand, men også hvis de er rengjorte og beskyttet mod forringelse, f.eks. ved tørring eller saltning (våd eller tør).«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 4301 | Rå pelsskind (herunder hoveder, haler, ben og andre stykker eller afklip, der er anvendelige til buntmagerarbejder), undtagen rå huder og skind henhørende under pos. 4101, 4102 eller 4103 | Alle, undtagen pelsskind behandlet i overensstemmelse med kapitel VIII i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011, hvis kravene i artikel 41, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1069/2009 overholdes.
  Omfatter følgende underpositioner:






  — | ex 4301 10 00 (af mink, hele, også uden hoved, hale eller ben): Der er fastsat specifikke krav for afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden (pelsskind) i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 14, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 4301

Rå pelsskind (herunder hoveder, haler, ben og andre stykker eller afklip, der er anvendelige til buntmagerarbejder), undtagen rå huder og skind henhørende under pos. 4101, 4102 eller 4103

Alle, undtagen pelsskind behandlet i overensstemmelse med kapitel VIII i bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011, hvis kravene i artikel 41, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1069/2009 overholdes.

Omfatter følgende underpositioner:

—

ex 4301 10 00 (af mink, hele, også uden hoved, hale eller ben): Der er fastsat specifikke krav for afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden (pelsskind) i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 14, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

| — | ex 4301 30 00 (af lam: astrakan, breitschwanz, caracul, persianer og lignende lammeskind, samt skind af indiske, kinesiske, mongolske eller tibetanske lam, hele, også uden hoved, hale eller ben Der er fastsat specifikke krav til huder og skind af hovdyr i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 5, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| --- | --- |

—

ex 4301 30 00 (af lam: astrakan, breitschwanz, caracul, persianer og lignende lammeskind, samt skind af indiske, kinesiske, mongolske eller tibetanske lam, hele, også uden hoved, hale eller ben Der er fastsat specifikke krav til huder og skind af hovdyr i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 5, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

| — | ex 4301 60 00 (af ræve, hele, også uden hoved, hale eller ben): Der er fastsat specifikke krav for afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden (pelsskind) i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 14, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| --- | --- |

—

ex 4301 60 00 (af ræve, hele, også uden hoved, hale eller ben): Der er fastsat specifikke krav for afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden (pelsskind) i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 14, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

| — | ex 4301 80 00 (andre pelsskind, hele, også uden hoved, hale eller ben): bortset fra hovdyr, f.eks. murmeldyr, rovdyr af kattefamilien, sæler og bæverrotter. Der er fastsat specifikke krav for afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden (pelsskind) i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 14, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| --- | --- |

—

ex 4301 80 00 (andre pelsskind, hele, også uden hoved, hale eller ben): bortset fra hovdyr, f.eks. murmeldyr, rovdyr af kattefamilien, sæler og bæverrotter. Der er fastsat specifikke krav for afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden (pelsskind) i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 14, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

| — | ex 4301 90 00 (hoveder, haler, ben og andre stykker eller afklip, der er anvendelige til buntmagerarbejder): Der er fastsat specifikke krav for afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden (pelsskind) i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 14, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| --- | --- |

—

ex 4301 90 00 (hoveder, haler, ben og andre stykker eller afklip, der er anvendelige til buntmagerarbejder): Der er fastsat specifikke krav for afledte produkter til anvendelse uden for foderkæden (pelsskind) i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 14, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

KAPITEL 51

Uld samt fine eller grove dyrehår; garn og vævet stof af hestehår

Uld samt fine eller grove dyrehår; garn og vævet stof af hestehår

Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

For pos. 5101-5103 er der fastsat specifikke krav til ubehandlet uld og hår i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 8, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

Bestemmelser til kapitel 51 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

Bestemmelser til kapitel 51 (uddrag af bestemmelserne til dette kapitel i KN)

| »1. | Overalt i nomenklaturen forstås ved:






  a) | »uld«: de naturlige fibre fra får og lam |
| --- | --- | --- |

»1.

a)

»uld«: de naturlige fibre fra får og lam

| b) | »fine dyrehår«: hår af alpaka, lama, vikunna, kamel (herunder dromedar), yakokse, angoraged, tibetansk ged, kashmirged og lignende geder (men ikke almindelige geder), kanin (herunder angorakanin), hare, bæver, bæverrotte og bisamrotte |
| --- | --- |

b)

»fine dyrehår«: hår af alpaka, lama, vikunna, kamel (herunder dromedar), yakokse, angoraged, tibetansk ged, kashmirged og lignende geder (men ikke almindelige geder), kanin (herunder angorakanin), hare, bæver, bæverrotte og bisamrotte

| c) | »grove dyrehår«: hår af dyr, der ikke er nævnt ovenfor, undtagen børster og hår til børstenbinderarbejder (pos. 0502) og hestehår (pos. 0511). |
| --- | --- |

c)

»grove dyrehår«: hår af dyr, der ikke er nævnt ovenfor, undtagen børster og hår til børstenbinderarbejder (pos. 0502) og hestehår (pos. 0511).

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

»Ved »grove dyrehår« forstås i hele nomenklaturen alle andre dyrehår end »fine dyrehår« med undtagelse af uld (pos. 5101), hår fra maner og haler på heste og hornkvæg (tariferet som »hestehår« under pos. 0511), svine- eller vildsvinebørster samt grævlingehår og andre hår til børstenbider (pos. 0502) (jf. bestemmelse 1 c)).«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 5101 | Uld, ikke kartet eller kæmmet | Ubehandlet uld. |
| ex 5102 | Fine eller grove dyrehår, ikke kartet eller kæmmet | Ubehandlet hår, herunder grove dyrehår fra flankerne af hornkvæg eller dyr af hestefamilien. |
| ex 5103 | Affald af uld samt af fine eller grove dyrehår, herunder garnaffald, men ikke opkradset tekstilmateriale | Ubehandlet uld og hår. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 5101

Uld, ikke kartet eller kæmmet

Ubehandlet uld.

ex 5102

Fine eller grove dyrehår, ikke kartet eller kæmmet

Ubehandlet hår, herunder grove dyrehår fra flankerne af hornkvæg eller dyr af hestefamilien.

ex 5103

Affald af uld samt af fine eller grove dyrehår, herunder garnaffald, men ikke opkradset tekstilmateriale

Ubehandlet uld og hår.

KAPITEL 67

Bearbejdede fjer og dun samt varer af fjer og dun; kunstige blomster; varer af menneskehår

Bearbejdede fjer og dun samt varer af fjer og dun; kunstige blomster; varer af menneskehår

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

»Pos. 6701 omfatter:

| A) | Skind og andre dele af fugle med påsiddende fjer eller dun, fjer og dun og dele af fjer, som endnu ikke udgør konfektionerede varer, men dog har været underkastet en anden proces end en simpel rengøring, desinfektion eller præservering (se den forklarende bemærkning til pos. 0505); varer henhørende under denne position kan f.eks. være bleget, farvet, kruset eller krøllet. |
| --- | --- |

A)

Skind og andre dele af fugle med påsiddende fjer eller dun, fjer og dun og dele af fjer, som endnu ikke udgør konfektionerede varer, men dog har været underkastet en anden proces end en simpel rengøring, desinfektion eller præservering (se den forklarende bemærkning til pos. 0505); varer henhørende under denne position kan f.eks. være bleget, farvet, kruset eller krøllet.

| B) | Varer af skind og andre dele af fugle med påsiddende fjer eller dun, varer af fjer, dun eller dele af fjer, med eller uden fjer eller dun, osv., er uforarbejdede eller blot renset, men omfatter ikke varer fremstillet af fjerskafter eller fjerposer. Positionen omfatter således:






  1) | Enkelte fjer, hvis fjerposer er blevet bundet med henblik på anvendelse til hattemageri, og også enkelte sammensatte fjer bestående af forskellige elementer. |
| --- | --- | --- |

B)

Varer af skind og andre dele af fugle med påsiddende fjer eller dun, varer af fjer, dun eller dele af fjer, med eller uden fjer eller dun, osv., er uforarbejdede eller blot renset, men omfatter ikke varer fremstillet af fjerskafter eller fjerposer. Positionen omfatter således:

1)

Enkelte fjer, hvis fjerposer er blevet bundet med henblik på anvendelse til hattemageri, og også enkelte sammensatte fjer bestående af forskellige elementer.

| 2) | Fjer samlet i klynger samt fjer eller dun, der er sammenføjet ved limning eller fastgørelse på tekstilstof eller anden bund. |
| --- | --- |

2)

Fjer samlet i klynger samt fjer eller dun, der er sammenføjet ved limning eller fastgørelse på tekstilstof eller anden bund.

| 3) | Besætninger fremstillet af fugle, dele af fugle og fjer eller dun til hatte, boaer, kraver, kapper eller andre beklædningsgenstande og tilbehør til beklædningsgenstande. |
| --- | --- |

3)

Besætninger fremstillet af fugle, dele af fugle og fjer eller dun til hatte, boaer, kraver, kapper eller andre beklædningsgenstande og tilbehør til beklædningsgenstande.

| 4) | Vifter fremstillet af pyntefjer, med stel af et hvilket som helst materiale. Vifter med stel af ædle metaller tariferes dog i pos. 7113.« |
| --- | --- |

4)

Vifter fremstillet af pyntefjer, med stel af et hvilket som helst materiale. Vifter med stel af ædle metaller tariferes dog i pos. 7113.«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 6701 00 00 | Fugleskind og andre dele af fugle med påsiddende fjer eller dun, fjer, dele af fjer, dun og varer af disse materialer (bortset fra varer henhørende under pos. 0505, og forarbejdede fjerposer og fjerskafter) | Udelukkende skind og andre dele af fugle med påsiddende fjer eller dun, fjer og dun og dele af fjer.
  Varer af rå eller blot rensede skind, fjer eller dun dele af fjer;
  dog ikke forarbejdede prydfjer, forarbejdede fjer medført af rejsende til privat brug eller forsendelser af forarbejdede fjer til privatpersoner til ikke-industrielle formål.
  Der er fastsat specifikke krav for fjer i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 9, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 6701 00 00

Fugleskind og andre dele af fugle med påsiddende fjer eller dun, fjer, dele af fjer, dun og varer af disse materialer (bortset fra varer henhørende under pos. 0505, og forarbejdede fjerposer og fjerskafter)

Udelukkende skind og andre dele af fugle med påsiddende fjer eller dun, fjer og dun og dele af fjer.

Varer af rå eller blot rensede skind, fjer eller dun dele af fjer;

dog ikke forarbejdede prydfjer, forarbejdede fjer medført af rejsende til privat brug eller forsendelser af forarbejdede fjer til privatpersoner til ikke-industrielle formål.

Der er fastsat specifikke krav for fjer i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 9, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

KAPITEL 71

Naturperler, kulturperler, ædel- og halvædelsten, ædle metaller, ædelmetaldublé samt varer af disse materialer; bijouterivarer; mønter

Naturperler, kulturperler, ædel- og halvædelsten, ædle metaller, ædelmetaldublé samt varer af disse materialer; bijouterivarer; mønter

Harmoniseret systemtariferingsudtalelse 7101.21/1:

Harmoniseret systemtariferingsudtalelse 7101.21/1:

»Østers, der er uegnet til konsum, og som indeholder en eller flere kulturperler, konserveret i saltlage og pakket i hermetisk lukkede metalbeholdere.«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 7101 21 00 | Ubearbejdede kulturperler | Omfatter østers, der er uegnet til konsum, og som indeholder en eller flere kulturperler, konserveret i saltlage eller på forskellige måder og pakket i hermetisk lukkede metalbeholdere.
  Ubearbejdede kulturperler som anført i kapitel IV, afsnit 2, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011, medmindre de er udelukket fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1069/2009 som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra f), i nævnte forordning. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 7101 21 00

Ubearbejdede kulturperler

Omfatter østers, der er uegnet til konsum, og som indeholder en eller flere kulturperler, konserveret i saltlage eller på forskellige måder og pakket i hermetisk lukkede metalbeholdere.

Ubearbejdede kulturperler som anført i kapitel IV, afsnit 2, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011, medmindre de er udelukket fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1069/2009 som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra f), i nævnte forordning.

KAPITEL 95

Legetøj, spil og sportsartikler; dele og tilbehør dertil

Legetøj, spil og sportsartikler; dele og tilbehør dertil

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

»Markedsforlystelser, omrejsende cirkus, omrejsende menagerier og omrejsende teatre henhører under pos. 9508, forudsat at de omfatter alle de væsentlige enheder, der er nødvendige for deres normale drift. Positionen omfatter også dele af hjælpeudstyr, forudsat at de præsenteres sammen med og som komponenter af disse forskellige forlystelser, selv om de, hvis de præsenteres hver for sig (f.eks. telte, dyr, musikinstrumenter, generatorer, motorer, belysningsartikler, sæder og våben og ammunition), ville henhøre under andre positioner i nomenklaturen.«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 9508 10 00 | Omrejsende cirkus og omrejsende menagerier | Udelukkende levende dyr. |
| ex 9508 90 00 | Andre varer: markedsforlystelser, omrejsende teatre | Udelukkende levende dyr. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 9508 10 00

Omrejsende cirkus og omrejsende menagerier

Udelukkende levende dyr.

ex 9508 90 00

Andre varer: markedsforlystelser, omrejsende teatre

Udelukkende levende dyr.

KAPITEL 96

Diverse

Diverse

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

Med henblik på denne position forstås ved »bearbejdet« materialer, som har gennemgået processer, som går ud over de simple forberedelser, der er tilladt i den pågældende position for det pågældende råmateriale (jf. de forklarende bemærkninger til pos. 05.05-05.08). Positionen omfatter derfor stykker af elfenben, stænger osv., der er tilskåret i form (herunder kvadratiske eller rektangulære) eller poleret eller på anden måde bearbejdet ved formaling, boring, fræsning, drejning osv. Dele, der kan identificeres som dele af varer, henhører dog ikke under denne position, hvis de pågældende dele henhører under en anden position i nomenklaturen. Således henhører klavertangentbelægninger og plader til indsætning i skydevåbens kolber/skæfter under henholdsvis pos. 92.09 og 93.05. Bearbejdede materialer, som ikke kan identificeres som dele af varer, tariferes dog under denne position (f.eks. simple skiver, plader eller strimler til indlægning mv. eller til efterfølgende brug ved fremstilling af klavertangenter).

Pos. 9602 omfatter også blade af uhærdet gelatine, tilskåret i anden form end kvadratisk eller rektangulær. Blade tilskåret i kvadratisk eller rektangulær form, også overfladebearbejdet, henhører under pos. 35.03 eller kapitel 49 (f.eks. postkort) (se den forklarende bemærkning til pos. 35.03). Varer af uhærdet gelatine omfatter f.eks.:

| i) | Små skiver til påklæbning af spidser på billardkøer. |
| --- | --- |

i)

Små skiver til påklæbning af spidser på billardkøer.

| ii) | Kapsler til farmaceutiske produkter og til brændstof til mekaniske lightere.« |
| --- | --- |

ii)

Kapsler til farmaceutiske produkter og til brændstof til mekaniske lightere.«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 9602 00 00 | Bearbejdet, uhærdet gelatine (undtagen gelatine henhørende under pos. 3503) samt varer af uhærdet gelatine | Tomme kapsler af uhærdet gelatine til konsum eller foderbrug; der er fastsat specifikke krav i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 5, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 9602 00 00

Bearbejdet, uhærdet gelatine (undtagen gelatine henhørende under pos. 3503) samt varer af uhærdet gelatine

Tomme kapsler af uhærdet gelatine til konsum eller foderbrug; der er fastsat specifikke krav i kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 5, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

KAPITEL 97

Kunstværker, samlerobjekter og antikviteter

Kunstværker, samlerobjekter og antikviteter

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

Uddrag af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system

»A)Positionen omfatter zoologiske, botaniske, mineralogiske eller anatomiske samlinger og samlerobjekter, f.eks.:

Positionen omfatter zoologiske, botaniske, mineralogiske eller anatomiske samlinger og samlerobjekter, f.eks.:

| 1) | Døde dyr af enhver art, konserveret tørret eller i væske; udstoppede dyr til samlinger. |
| --- | --- |

1)

Døde dyr af enhver art, konserveret tørret eller i væske; udstoppede dyr til samlinger.

| 2) | Pustede æg; insekter i kasser, rammer osv. (bortset fra monterede varer, der udgør bijouterivarer eller nips); tomme skaller, undtagen af en art egnet til industriel anvendelse. |
| --- | --- |

2)

Pustede æg; insekter i kasser, rammer osv. (bortset fra monterede varer, der udgør bijouterivarer eller nips); tomme skaller, undtagen af en art egnet til industriel anvendelse.

| 3) | Frø eller planter, tørrede eller konserverede i væske; herbarier. |
| --- | --- |

3)

Frø eller planter, tørrede eller konserverede i væske; herbarier.

| 4) | Prøver af mineraler (ikke ædelsten eller halvædelsten henhørende under kapitel 71); prøver af forsteninger. |
| --- | --- |

4)

Prøver af mineraler (ikke ædelsten eller halvædelsten henhørende under kapitel 71); prøver af forsteninger.

| 5) | Osteologiske prøver (skeletter, kranier, knogler). |
| --- | --- |

5)

Osteologiske prøver (skeletter, kranier, knogler).

| 6) | Anatomiske og patologiske prøver.« |
| --- | --- |

6)

Anatomiske og patologiske prøver.«

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 9705 00 00 | Zoologiske, botaniske, mineralogiske, anatomiske, historiske, arkæologiske, palæontologiske, etnografiske eller numismatiske samlinger og samlerobjekter | Udelukkende animalske produkter.
  Omfatter ikke jagttrofæer og andre præparater af dyr, uanset art, der har gennemgået en fuldstændig konservering, så de kan opbevares ved omgivelsestemperatur.
  Omfatter ikke jagttrofæer og andre præparater af andre arter end hovdyr og fugle (heller ikke behandlede).
  Der er fastsat specifikke krav for jagttrofæer i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 6, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 9705 00 00

Zoologiske, botaniske, mineralogiske, anatomiske, historiske, arkæologiske, palæontologiske, etnografiske eller numismatiske samlinger og samlerobjekter

Udelukkende animalske produkter.

Omfatter ikke jagttrofæer og andre præparater af dyr, uanset art, der har gennemgået en fuldstændig konservering, så de kan opbevares ved omgivelsestemperatur.

Omfatter ikke jagttrofæer og andre præparater af andre arter end hovdyr og fugle (heller ikke behandlede).

Der er fastsat specifikke krav for jagttrofæer i kapitel II, afsnit 1, tabel 2, række 6, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011.

KAPITEL 99

Særlige KN-koder

Særlige KN-koder

Statistiske koder for visse særlige varebevægelser

Statistiske koder for visse særlige varebevægelser

Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

Dette kapitel omfatter varer med oprindelse i tredjelande og leveret til skibe og luftfartøjer inden for Den Europæiske Union under toldforsendelsesproceduren (T1).

| KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 9930 24 00 | Varer henhørende under kapitel 1-24 i KN, der leveres til skibe og luftfartøjer | Produkter af animalsk oprindelse bestemt til forsyning af skibe, jf. artikel 77, stk. 1, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 (1). |
| ex 9930 99 00 | Varer, der er tariferet andetsteds, leveret til skibe og luftfartøjer | Produkter af animalsk oprindelse bestemt til forsyning af skibe, jf. artikel 77, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2017/625. |

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 9930 24 00

Varer henhørende under kapitel 1-24 i KN, der leveres til skibe og luftfartøjer

Produkter af animalsk oprindelse bestemt til forsyning af skibe, jf. artikel 77, stk. 1, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 (1).

1

ex 9930 99 00

Varer, der er tariferet andetsteds, leveret til skibe og luftfartøjer

Produkter af animalsk oprindelse bestemt til forsyning af skibe, jf. artikel 77, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2017/625.

---

(1)  Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (EUT L 54 af 26.2.2011, s. 1).

1

(2)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

2

(3)  Rådets afgørelse 87/369/EØF af 7. april 1987 om indgåelse af den internationale konvention om det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem, samt af ændringsprotokollen hertil (EFT L 198 af 20.7.1987, s. 1).

3

(4)  Kommissionens beslutning 2004/292/EF af 30. marts 2004 om anvendelse af Traces-systemet og om ændring af beslutning 92/486/EØF (EUT L 94 af 31.3.2004, s. 63).

4

(5)  Forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur (EUT C 76 af 4.3.2015, s. 1) med senere ændringer.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter) (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 1).

6

(7)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1125/2006 af 21. juli 2006 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 3).

7

(8)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1251/2008 af 12. december 2008 om gennemførelse af Rådets direktiv 2006/88/EF for så vidt angår betingelser og udstedelse af certifikat ved omsætning og import til Fællesskabet af akvakulturdyr og produkter deraf og om fastlæggelse af en liste over vektorarter (EUT L 337 af 16.12.2008, s. 41).

8

(9)  Rådets direktiv 93/42/EØF af 14. juni 1993 om medicinsk udstyr (EFT L 169 af 12.7.1993, s. 1).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/79/EF af 27. oktober 1998 om medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik (EFT L 331 af 7.12.1998, s. 1).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012, (EU) nr. 652/2014, (EU) 2016/429 og (EU) 2016/2031, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 og (EF) nr. 1099/2009 samt Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF og 2008/120/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, Rådets direktiv 89/608/EØF, 89/662/EØF, 90/425/EØF, 91/496/EØF, 96/23/EF, 96/93/EF og 97/78/EF og Rådets afgørelse 92/438/EØF (forordningen om offentlig kontrol) (EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1).

11

---

BILAG II

I bilag I og II til beslutning 2007/275/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag I foretages følgende ændringer:






  a) | Titlen affattes således:

  »
  Liste over sammensatte produkter, der skal underkastes offentlig kontrol, jf. artikel 3
  «. |
| --- | --- | --- |

1)

I bilag I foretages følgende ændringer:

a)

Titlen affattes således:

»
  Liste over sammensatte produkter, der skal underkastes offentlig kontrol, jf. artikel 3
  «.

| b) | Første punktum affattes således:

  »I listen er opført sammensatte produkter i overensstemmelse med den gældende varenomenklatur i Unionen med henblik på at fastlægge udvælgelsen af de sendinger, der skal underkastes offentlig kontrol ved et grænsekontrolsted.« |
| --- | --- |

b)

Første punktum affattes således:

»I listen er opført sammensatte produkter i overensstemmelse med den gældende varenomenklatur i Unionen med henblik på at fastlægge udvælgelsen af de sendinger, der skal underkastes offentlig kontrol ved et grænsekontrolsted.«

| c) | I noterne til tabellen udgår punkt 1. |
| --- | --- |

c)

I noterne til tabellen udgår punkt 1.

| d) | I noterne til tabellen affattes punkt 4, andet afsnit, således:

  »Når der anvendes en 4-cifret kode: Medmindre andet er angivet, er alle produkter, der som de første tal har disse 4 cifre, eller som er omfattet af disse 4 cifre, omfattet af offentlig kontrol på et grænsekontrolsted. I de fleste af disse tilfælde er de relevante KN-koder i Traces-systemet, der er omhandlet i artikel 133, stk. 4, i forordning (EU) 2017/625, opdelt på seks- eller ottecifret niveau.« |
| --- | --- |

d)

I noterne til tabellen affattes punkt 4, andet afsnit, således:

»Når der anvendes en 4-cifret kode: Medmindre andet er angivet, er alle produkter, der som de første tal har disse 4 cifre, eller som er omfattet af disse 4 cifre, omfattet af offentlig kontrol på et grænsekontrolsted. I de fleste af disse tilfælde er de relevante KN-koder i Traces-systemet, der er omhandlet i artikel 133, stk. 4, i forordning (EU) 2017/625, opdelt på seks- eller ottecifret niveau.«

| e) | I noterne til tabellen affattes punkt 6 således:






  »6. | Kolonne (3) — Afgrænsning og forklaring

  I denne kolonne findes nærmere oplysninger om de pågældende produkter. Yderligere oplysninger om de sammensatte produkter, som er dækket af de forskellige kapitler i KN, findes i de forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur (*1). |
| --- | --- | --- |

e)

I noterne til tabellen affattes punkt 6 således:

»6.

Kolonne (3) — Afgrænsning og forklaring

I denne kolonne findes nærmere oplysninger om de pågældende produkter. Yderligere oplysninger om de sammensatte produkter, som er dækket af de forskellige kapitler i KN, findes i de forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur (*1).

(*1)  Forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur (EUT C 119 af 29.3.2019, s. 1) med senere ændringer.«
  "

| f) | Kapitel 1, 2, 3, 4, 5, 6, 12, 23, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 35, 38, 39, 41, 42, 43, 51, 67, 71, 95, 96 og 97 udgår. |
| --- | --- |

f)

Kapitel 1, 2, 3, 4, 5, 6, 12, 23, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 35, 38, 39, 41, 42, 43, 51, 67, 71, 95, 96 og 97 udgår.

| g) | I kapitel 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21 og 22 ændres alle angivelser i kolonne (3) — Afgrænsning og forklaring i tabellerne til følgende:

  »Udelukkende sammensatte produkter (se artikel 4 og 6 i denne beslutning).
  For andre produkter end sammensatte produkter, se bilag I til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2007 (*2).

  (*2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2007 af 18. november 2019 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 for så vidt angår listerne over dyr, animalske produkter, avlsmateriale, animalske biprodukter og afledte produkter samt hø og halm, der er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder, og om ændring af beslutning 2007/275/EF (EUT L 312 af 29.11.2019, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

g)

I kapitel 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21 og 22 ændres alle angivelser i kolonne (3) — Afgrænsning og forklaring i tabellerne til følgende:

»Udelukkende sammensatte produkter (se artikel 4 og 6 i denne beslutning).

For andre produkter end sammensatte produkter, se bilag I til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2007 (*2).

(*2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2007 af 18. november 2019 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 for så vidt angår listerne over dyr, animalske produkter, avlsmateriale, animalske biprodukter og afledte produkter samt hø og halm, der er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder, og om ændring af beslutning 2007/275/EF (EUT L 312 af 29.11.2019, s. 1).«
  "

| h) | Kapitel 99 affattes således:

  »KAPITEL 99

  Særlige KN-koder


  Underkapitel II


  Statistiske koder for visse særlige varebevægelser


  Generelle bemærkninger

  Dette kapitel omfatter sammensatte produkter med oprindelse i tredjelande og leveret til skibe og luftfartøjer inden for Den Europæiske Union under toldforsendelsesproceduren (T1).







  KN-kode | Beskrivelse | Afgrænsning og forklaring |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 9930 24 00 | Varer henhørende under kapitel 1-24 i KN, der leveres til skibe og luftfartøjer. | Sammensatte produkter, der er bestemt til forsyning af skibe, jf. artikel 77, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2017/625. |
| ex 9930 99 00 | Varer, der er tariferet andetsteds, leveret til skibe og luftfartøjer. | Sammensatte produkter, der er bestemt til forsyning af skibe, jf. artikel 77, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2017/625. |

h)

Kapitel 99 affattes således:

»KAPITEL 99

Særlige KN-koder

Underkapitel II

Statistiske koder for visse særlige varebevægelser

Generelle bemærkninger

Dette kapitel omfatter sammensatte produkter med oprindelse i tredjelande og leveret til skibe og luftfartøjer inden for Den Europæiske Union under toldforsendelsesproceduren (T1).

KN-kode

Beskrivelse

Afgrænsning og forklaring

(1)

(2)

(3)

ex 9930 24 00

Varer henhørende under kapitel 1-24 i KN, der leveres til skibe og luftfartøjer.

Sammensatte produkter, der er bestemt til forsyning af skibe, jf. artikel 77, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2017/625.

ex 9930 99 00

Varer, der er tariferet andetsteds, leveret til skibe og luftfartøjer.

Sammensatte produkter, der er bestemt til forsyning af skibe, jf. artikel 77, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2017/625.

«

| 2) | I bilag II foretages følgende ændringer:






  a) | Titlen affattes således:

  »
  Liste over sammensatte produkter, der ikke underkastes offentlig kontrol, jf. artikel 6, stk. 1, litra b)
  «. |
| --- | --- | --- |

2)

I bilag II foretages følgende ændringer:

a)

Titlen affattes således:

»
  Liste over sammensatte produkter, der ikke underkastes offentlig kontrol, jf. artikel 6, stk. 1, litra b)
  «.

| b) | Første punktum affattes således:
  I listen er opført sammensatte produkter i overensstemmelse med den gældende varenomenklatur i Unionen, som ikke skal underkastes offentlige kontrol ved et grænsekontrolsted.« |
| --- | --- |

b)

Første punktum affattes således:

I listen er opført sammensatte produkter i overensstemmelse med den gældende varenomenklatur i Unionen, som ikke skal underkastes offentlige kontrol ved et grænsekontrolsted.«

| c) | I bemærkningerne til skemaet affattes andet afsnit i teksten vedrørende »Kolonne (1) — KN-kode« således:

  »Når der anvendes en 4-cifret kode: Medmindre andet er angivet, skal sammensatte produkter, der som de første tal har disse 4 cifre, eller som er omfattet af disse 4 cifre, ikke underkastes offentlig kontrol på et grænsekontrolsted.« |
| --- | --- |

c)

I bemærkningerne til skemaet affattes andet afsnit i teksten vedrørende »Kolonne (1) — KN-kode« således:

»Når der anvendes en 4-cifret kode: Medmindre andet er angivet, skal sammensatte produkter, der som de første tal har disse 4 cifre, eller som er omfattet af disse 4 cifre, ikke underkastes offentlig kontrol på et grænsekontrolsted.«

| d) | I bemærkningerne til skemaet affattes teksten vedrørende »Kolonne (2) — Forklaring« således: | »
  Kolonne (2) — Forklaring |
| --- | --- | --- |

d)

I bemærkningerne til skemaet affattes teksten vedrørende »Kolonne (2) — Forklaring« således:

»
  Kolonne (2) — Forklaring

Denne kolonne indeholder nærmere oplysninger om de sammensatte produkter, der er omfattet af undtagelsen fra offentlig kontrol ved grænsekontrolsteder. Embedsmænd på grænsekontrolstederne skal om nødvendigt vurdere ingredienserne i et sammensat produkt og præcisere, om det animalske produkt, der er indeholdt i det sammensatte produkt, er tilstrækkeligt forarbejdet, så det ikke skal underkastes offentlig kontrol som fastsat i EU-lov givningen.«

---

(*1)  Forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur (EUT C 119 af 29.3.2019, s. 1) med senere ændringer.«

(*2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2007 af 18. november 2019 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 for så vidt angår listerne over dyr, animalske produkter, avlsmateriale, animalske biprodukter og afledte produkter samt hø og halm, der er omfattet af offentlig kontrol på grænsekontrolsteder, og om ændring af beslutning 2007/275/EF (EUT L 312 af 29.11.2019, s. 1).«
  «

---

AFGØRELSER

| 3.12.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 312/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 312/40

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2019/2008

af 28. november 2019

om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Den Internationale Søfartsorganisation på dens Forsamlings 31. samling vedrørende vedtagelse af ændringer til resolution A.658(16) om anvendelse og montering af retroreflekterende materialer på redningsudstyr og vedtagelse af en resolution om retningslinjer for syn i henhold til det harmoniserede system for syn og certificering (HSSC)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 100, stk. 2, sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Unionens tiltag i søtransportsektoren bør have til formål at beskytte havmiljøet og forbedre sikkerheden til søs. |
| --- | --- |

(1)

Unionens tiltag i søtransportsektoren bør have til formål at beskytte havmiljøet og forbedre sikkerheden til søs.

| (2) | Den Internationale Søfartsorganisations (IMO's) Forsamling forventes på 31. samling fra den 25. november til den 4. december 2019 (»A 31«) at vedtage ændringer til resolution A.658(16) om anvendelse og montering af retroreflekterende materialer på redningsudstyr (»resolution A.658(16)«) og at vedtage en resolution om retningslinjer for syn i henhold til det harmoniserede system for syn og certificering (HSSC) (»retningslinjer for syn«). |
| --- | --- |

(2)

Den Internationale Søfartsorganisations (IMO's) Forsamling forventes på 31. samling fra den 25. november til den 4. december 2019 (»A 31«) at vedtage ændringer til resolution A.658(16) om anvendelse og montering af retroreflekterende materialer på redningsudstyr (»resolution A.658(16)«) og at vedtage en resolution om retningslinjer for syn i henhold til det harmoniserede system for syn og certificering (HSSC) (»retningslinjer for syn«).

| (3) | Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, der skal indtages på Unionens vegne på A 31, da ændringerne til resolution A.658(16) og resolutionen om retningslinjer for syn vil kunne få afgørende indflydelse på EU-rettens indhold, nemlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/90/EU (1), Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1397 (2) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 391/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, der skal indtages på Unionens vegne på A 31, da ændringerne til resolution A.658(16) og resolutionen om retningslinjer for syn vil kunne få afgørende indflydelse på EU-rettens indhold, nemlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/90/EU (1), Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1397 (2) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 391/2009 (3).

| (4) | Komitéen for Sikkerhed på Søen mindede på 101. samling (»MSC 101«), som fandt sted i London fra den 5. til den 14. juni 2019, om, at den på sin forudgående samling under hensyntagen til IMO-dokument MSC 100/19/4 om forslag til ændringer til resolution A.658(16) var nået til enighed om at lade ordene »carbon arc« i nævnte resolutions punkt 4.10 udgå og havde anmodet IMO's sekretariat om at udarbejde et relevant udkast til IMO-forsamlingsresolution til godkendelse på MSC 101 med henblik på forelæggelse på A 31 til vedtagelse (punkt 19.14 og 19.15 i MSC 100/20). MSC 101 godkendte derefter udkastet til IMO-forsamlingsresolution om ændringer til resolution A.658(16). |
| --- | --- |

(4)

Komitéen for Sikkerhed på Søen mindede på 101. samling (»MSC 101«), som fandt sted i London fra den 5. til den 14. juni 2019, om, at den på sin forudgående samling under hensyntagen til IMO-dokument MSC 100/19/4 om forslag til ændringer til resolution A.658(16) var nået til enighed om at lade ordene »carbon arc« i nævnte resolutions punkt 4.10 udgå og havde anmodet IMO's sekretariat om at udarbejde et relevant udkast til IMO-forsamlingsresolution til godkendelse på MSC 101 med henblik på forelæggelse på A 31 til vedtagelse (punkt 19.14 og 19.15 i MSC 100/20). MSC 101 godkendte derefter udkastet til IMO-forsamlingsresolution om ændringer til resolution A.658(16).

| (5) | De Forenede Stater og Den Internationale Sammenslutning af Klassifikationsselskaber forelagde et alternativt forslag til ændringer til punkt 4.10 i resolution A.658(16) for A 31 (IMO-dokument A 31/10/4). |
| --- | --- |

(5)

De Forenede Stater og Den Internationale Sammenslutning af Klassifikationsselskaber forelagde et alternativt forslag til ændringer til punkt 4.10 i resolution A.658(16) for A 31 (IMO-dokument A 31/10/4).

| (6) | Underkomitéen om gennemførelse af IMO-instrumenter (»underkomitéen«) mindede på sin 5. samling om, at den på sin forudgående samling havde nedsat en korrespondancegruppe vedrørende gennemgang af retningslinjerne for syn i henhold til HSSC og den ikkeudtømmende liste over forpligtelser i henhold til instrumenter, der er relevante for koden for gennemførelse af IMO-instrumenter (III-koden), med henblik på at fortsætte ajourføringen af retningslinjerne for syn, således at de omfatter de krav, der følger af ændringer til relevante IMO-instrumenter, som træder i kraft senest den 31. december 2019, med henblik på at forelægge et udkast til ændring af retningslinjerne for syn for A 31 til vedtagelse. MSC 101 bemyndigede underkomitéen til at forelægge resultatet af sit arbejde direkte for A 31 med henblik på vedtagelse. På sin 6. samling indvilligede underkomitéen i at forelægge udkastet til de ændrede retningslinjer for syn for A 31 til drøftelse og vedtagelse. |
| --- | --- |

(6)

Underkomitéen om gennemførelse af IMO-instrumenter (»underkomitéen«) mindede på sin 5. samling om, at den på sin forudgående samling havde nedsat en korrespondancegruppe vedrørende gennemgang af retningslinjerne for syn i henhold til HSSC og den ikkeudtømmende liste over forpligtelser i henhold til instrumenter, der er relevante for koden for gennemførelse af IMO-instrumenter (III-koden), med henblik på at fortsætte ajourføringen af retningslinjerne for syn, således at de omfatter de krav, der følger af ændringer til relevante IMO-instrumenter, som træder i kraft senest den 31. december 2019, med henblik på at forelægge et udkast til ændring af retningslinjerne for syn for A 31 til vedtagelse. MSC 101 bemyndigede underkomitéen til at forelægge resultatet af sit arbejde direkte for A 31 med henblik på vedtagelse. På sin 6. samling indvilligede underkomitéen i at forelægge udkastet til de ændrede retningslinjer for syn for A 31 til drøftelse og vedtagelse.

| (7) | Unionen er hverken medlem af IMO eller kontraherende part i de relevante konventioner eller koder. Rådet bør derfor bemyndige medlemsstaterne til at udtrykke Unionens holdning på A 31 og deres samtykke til at lade sig binde af disse ændringer og den resolution, der skal vedtages af A 31, i det omfang ændringerne og resolutionen hører under Unionens enekompetence — |
| --- | --- |

(7)

Unionen er hverken medlem af IMO eller kontraherende part i de relevante konventioner eller koder. Rådet bør derfor bemyndige medlemsstaterne til at udtrykke Unionens holdning på A 31 og deres samtykke til at lade sig binde af disse ændringer og den resolution, der skal vedtages af A 31, i det omfang ændringerne og resolutionen hører under Unionens enekompetence —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne på den 31. samling på Den Internationale Søfartsorganisations (IMO's) Forsamling, er at erklære sig enig i vedtagelse af:

| a) | ændringer til resolution A.658(16) om anvendelse og montering af retroreflekterende materialer på redningsudstyr som fastlagt i bilag 27 til IMO-dokument MSC 101/24/Add.1 eller alternativt de foreslåede ændringer i IMO-dokument A 31/10/4 og |
| --- | --- |

a)

ændringer til resolution A.658(16) om anvendelse og montering af retroreflekterende materialer på redningsudstyr som fastlagt i bilag 27 til IMO-dokument MSC 101/24/Add.1 eller alternativt de foreslåede ændringer i IMO-dokument A 31/10/4 og

| b) | en resolution om retningslinjer for syn i henhold til det harmoniserede system for syn og certificering (HSSC) og tilbagekaldelse af resolution A.1120(30) som fastlagt i bilag 11 til IMO-dokument III 6/15/Add.1. |
| --- | --- |

b)

en resolution om retningslinjer for syn i henhold til det harmoniserede system for syn og certificering (HSSC) og tilbagekaldelse af resolution A.1120(30) som fastlagt i bilag 11 til IMO-dokument III 6/15/Add.1.

Artikel 2

1.   Den holdning, som på Unionens vegne skal indtages som anført i artikel 1, udtrykkes af medlemsstaterne, der alle er medlemmer af IMO, idet de handler i fællesskab i Unionens interesse.

2.   Mindre ændringer til den holdning, der er omhandlet i artikel 1, kan tiltrædes, uden at Rådet træffer yderligere afgørelse.

Artikel 3

Medlemsstaterne bemyndiges til i Unionens interesse at give deres samtykke til at lade sig binde af de ændringer, der er omhandlet i artikel 1, litra a), og den resolution, der er omhandlet i artikel 1, litra b), i det omfang ændringerne og resolutionen hører under Unionens enekompetence.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. november 2019.

På Rådets vegne

T. HARAKKA

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/90/EU af 23. juli 2014 om skibsudstyr og om ophævelse af Rådets direktiv 96/98/EF (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 146).

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1397 af 6. august 2019 om krav til design, konstruktion og ydeevne samt prøvningsstandarder for skibsudstyr og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2018/773 (EUT L 237 af 13.9.2019, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 391/2009 af 23. april 2009 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (EUT L 131 af 28.5.2009, s. 11).

3

---

| 3.12.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 312/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 312/42

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2019/2009

af 2. december 2019

til støtte for Ukraines bestræbelser på bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i samarbejde med OSCE

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 31, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 19. november 2018 vedtog Rådet EU-strategien mod ulovlige skydevåben, håndvåben og lette våben samt ammunition hertil »Sikring af våben, beskyttelse af borgerne« (»EU's SALW-strategi«). Formålet med EU's SALW-strategi er at være retningsgivende for en integreret, samlet og koordineret europæisk indsats for at forhindre og modvirke, at terrorister, kriminelle og andre uautoriserede aktører ulovligt anskaffer sig SALW og ammunition hertil, og fremme ansvarlighed og ansvar med hensyn til lovlig våbenhandel. |
| --- | --- |

(1)

Den 19. november 2018 vedtog Rådet EU-strategien mod ulovlige skydevåben, håndvåben og lette våben samt ammunition hertil »Sikring af våben, beskyttelse af borgerne« (»EU's SALW-strategi«). Formålet med EU's SALW-strategi er at være retningsgivende for en integreret, samlet og koordineret europæisk indsats for at forhindre og modvirke, at terrorister, kriminelle og andre uautoriserede aktører ulovligt anskaffer sig SALW og ammunition hertil, og fremme ansvarlighed og ansvar med hensyn til lovlig våbenhandel.

| (2) | På regionalt plan forpligter EU's SALW-strategi Unionen og medlemsstaterne til at medvirke til at styrke retshåndhævende kapaciteter med henblik på at identificere, bremse og forbyde handel med skydevåben i netværk og forhindre, at terrorister og kriminelle får adgang til skydevåben via det ulovlige marked, bl.a. ved at blokere den ulovlige finansiering og transport af våben og forbedre den rolle, som grænsepoliti, told- og havnemyndigheder spiller i bekæmpelsen af ulovlige våbenstrømme fra søtransport. |
| --- | --- |

(2)

På regionalt plan forpligter EU's SALW-strategi Unionen og medlemsstaterne til at medvirke til at styrke retshåndhævende kapaciteter med henblik på at identificere, bremse og forbyde handel med skydevåben i netværk og forhindre, at terrorister og kriminelle får adgang til skydevåben via det ulovlige marked, bl.a. ved at blokere den ulovlige finansiering og transport af våben og forbedre den rolle, som grænsepoliti, told- og havnemyndigheder spiller i bekæmpelsen af ulovlige våbenstrømme fra søtransport.

| (3) | I EU's SALW-strategi fastslås det, at den nuværende ustabilitet i Østeuropa har øget omfanget af ulovlig handel med skydevåben i forskellige lande i regionen såsom Ukraine. Dette udgør en betydelig langsigtet trussel mod sikkerheden i både Ukraine og Unionen. Samarbejdet mellem Unionen og Ukraine om dette spørgsmål er således af fælles interesse. Unionen forfølger sit bilaterale samarbejde med Ukraine og andre lande i regionen og integrerer systematisk bekæmpelsen af ulovlige SALW i enhver dialog om sikkerhedsanliggender med partnerlande i naboskabsområdet. |
| --- | --- |

(3)

I EU's SALW-strategi fastslås det, at den nuværende ustabilitet i Østeuropa har øget omfanget af ulovlig handel med skydevåben i forskellige lande i regionen såsom Ukraine. Dette udgør en betydelig langsigtet trussel mod sikkerheden i både Ukraine og Unionen. Samarbejdet mellem Unionen og Ukraine om dette spørgsmål er således af fælles interesse. Unionen forfølger sit bilaterale samarbejde med Ukraine og andre lande i regionen og integrerer systematisk bekæmpelsen af ulovlige SALW i enhver dialog om sikkerhedsanliggender med partnerlande i naboskabsområdet.

| (4) | I maj 2016 anmodede Ukraines nationale grænsepoliti Sekretariatet for Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) om at foretage en behovsvurdering med henblik på bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i og på tværs af Ukraines grænser. Behovsvurderingen blev gennemført med støtte fra Frankrig og Tyskland og offentliggjort i april 2018. Resultaterne af behovsvurderingen blev bekræftet af de vigtigste retshåndhævelses- og sikkerhedsmyndigheder i Ukraine på et højniveaumøde den 7. juni 2018 i Kiev. |
| --- | --- |

(4)

I maj 2016 anmodede Ukraines nationale grænsepoliti Sekretariatet for Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) om at foretage en behovsvurdering med henblik på bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i og på tværs af Ukraines grænser. Behovsvurderingen blev gennemført med støtte fra Frankrig og Tyskland og offentliggjort i april 2018. Resultaterne af behovsvurderingen blev bekræftet af de vigtigste retshåndhævelses- og sikkerhedsmyndigheder i Ukraine på et højniveaumøde den 7. juni 2018 i Kiev.

| (5) | Ukraines nationale grænsepoliti, Ukraines statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder og Ukraines indenrigsministerium har officielt skriftligt udtrykt interesse for og anmodet om samarbejde med OSCE-Sekretariatet og OSCE's projektkoordinator i Ukraine om støtte til Ukraines bestræbelser på at bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i overensstemmelse med resultaterne af behovsvurderingen. |
| --- | --- |

(5)

Ukraines nationale grænsepoliti, Ukraines statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder og Ukraines indenrigsministerium har officielt skriftligt udtrykt interesse for og anmodet om samarbejde med OSCE-Sekretariatet og OSCE's projektkoordinator i Ukraine om støtte til Ukraines bestræbelser på at bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i overensstemmelse med resultaterne af behovsvurderingen.

| (6) | Unionens grænsekontrolrelaterede bistand til Ukraine såsom strategien for integreret grænseforvaltning, der støttes af Kommissionens europæiske naboskabsinstrument og Unionens civile missioner inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, nemlig Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) og Den Europæiske Unions grænsebistandsmission for Moldova-Ukraine (EUBAM Moldova og Ukraine) og deres støtteaktiviteter til grænsekontrol, omfatter ikke støtte, der specifikt har til formål at bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer. |
| --- | --- |

(6)

Unionens grænsekontrolrelaterede bistand til Ukraine såsom strategien for integreret grænseforvaltning, der støttes af Kommissionens europæiske naboskabsinstrument og Unionens civile missioner inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, nemlig Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) og Den Europæiske Unions grænsebistandsmission for Moldova-Ukraine (EUBAM Moldova og Ukraine) og deres støtteaktiviteter til grænsekontrol, omfatter ikke støtte, der specifikt har til formål at bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer.

| (7) | Den 30. juni 2018 vedtog FN's tredje konference til gennemgang af gennemførelsen af FN's handlingsprogram til bekæmpelse af ulovlig handel med ulovlige håndvåben og lette våben et slutdokument, hvori staterne fornyer deres tilsagn om at forebygge og bekæmpe spredning af håndvåben og lette våben. Staterne bekræftede på ny deres vilje til at fortsætte det internationale samarbejde og styrke det regionale samarbejde gennem bedre koordinering, høring, informationsudveksling og operationelt samarbejde med inddragelse af relevante regionale og subregionale organisationer samt retshåndhævende myndigheder, grænsekontrolmyndigheder og eksport- og importlicensmyndigheder. |
| --- | --- |

(7)

Den 30. juni 2018 vedtog FN's tredje konference til gennemgang af gennemførelsen af FN's handlingsprogram til bekæmpelse af ulovlig handel med ulovlige håndvåben og lette våben et slutdokument, hvori staterne fornyer deres tilsagn om at forebygge og bekæmpe spredning af håndvåben og lette våben. Staterne bekræftede på ny deres vilje til at fortsætte det internationale samarbejde og styrke det regionale samarbejde gennem bedre koordinering, høring, informationsudveksling og operationelt samarbejde med inddragelse af relevante regionale og subregionale organisationer samt retshåndhævende myndigheder, grænsekontrolmyndigheder og eksport- og importlicensmyndigheder.

| (8) | 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling bekræfter, at bekæmpelse af ulovlig handel med håndvåben og lette våben er nødvendig for at nå mange mål for bæredygtig udvikling, herunder for så vidt angår fred, retfærdighed og stærke institutioner, fattigdomsbekæmpelse, økonomisk vækst, sundhed, ligestilling mellem kønnene og sikre byer. Alle stater har derfor i mål 16.4 for bæredygtig udvikling påtaget sig at reducere ulovlige finansielle strømme og våbenstrømme betydeligt. |
| --- | --- |

(8)

2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling bekræfter, at bekæmpelse af ulovlig handel med håndvåben og lette våben er nødvendig for at nå mange mål for bæredygtig udvikling, herunder for så vidt angår fred, retfærdighed og stærke institutioner, fattigdomsbekæmpelse, økonomisk vækst, sundhed, ligestilling mellem kønnene og sikre byer. Alle stater har derfor i mål 16.4 for bæredygtig udvikling påtaget sig at reducere ulovlige finansielle strømme og våbenstrømme betydeligt.

| (9) | FN's generalsekretær opfordrede i sin dagsorden for nedrustning »Securing our Common Future«, der blev fremlagt den 24. maj 2018, til foranstaltninger mod voldsom ophobning af og ulovlig handel med konventionelle våben og til at støtte tilgange på landsplan vedrørende håndvåben. |
| --- | --- |

(9)

FN's generalsekretær opfordrede i sin dagsorden for nedrustning »Securing our Common Future«, der blev fremlagt den 24. maj 2018, til foranstaltninger mod voldsom ophobning af og ulovlig handel med konventionelle våben og til at støtte tilgange på landsplan vedrørende håndvåben.

| (10) | Den 25. oktober 2012 vedtog Rådet afgørelse 2012/662/FUSP (1) om støtte til aktiviteter med henblik på at mindske risikoen for ulovlig handel med og voldsom ophobning af håndvåben og lette våben i regionen dækket af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), og den 4. august 2017 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2017/1424 (2) om støtte til OSCE's aktiviteter med henblik på at mindske risikoen for ulovlig handel med og voldsom ophobning af håndvåben og lette våben og konventionel ammunition i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og Georgien — |
| --- | --- |

(10)

Den 25. oktober 2012 vedtog Rådet afgørelse 2012/662/FUSP (1) om støtte til aktiviteter med henblik på at mindske risikoen for ulovlig handel med og voldsom ophobning af håndvåben og lette våben i regionen dækket af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), og den 4. august 2017 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2017/1424 (2) om støtte til OSCE's aktiviteter med henblik på at mindske risikoen for ulovlig handel med og voldsom ophobning af håndvåben og lette våben og konventionel ammunition i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og Georgien —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Formålet med denne afgørelse er at styrke kapaciteterne i Ukraines nationale grænsepoliti, Ukraines indenrigsministerium og Ukraines statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder til bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine.

2.   I henhold til stk. 1 er denne afgørelses mål at:

| a) | styrke kapaciteterne i Ukraines nationale grænsepoliti, indenrigsministerium og statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer |
| --- | --- |

a)

styrke kapaciteterne i Ukraines nationale grænsepoliti, indenrigsministerium og statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer

| b) | styrke tilsynskapaciteterne i indenrigsministeriet med hensyn til dets kontrol af fremstilling, mærkning og registrering af våben, ammunition og sprængstoffer i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen |
| --- | --- |

b)

styrke tilsynskapaciteterne i indenrigsministeriet med hensyn til dets kontrol af fremstilling, mærkning og registrering af våben, ammunition og sprængstoffer i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen

| c) | styrke de operationelle kapaciteter i indenrigsministeriet og i Ukraines nationale politi, som rapporterer til indenrigsministeriet, med hensyn til kriminalteknik, analyse, afsløring, sporing og efterforskning af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer |
| --- | --- |

c)

styrke de operationelle kapaciteter i indenrigsministeriet og i Ukraines nationale politi, som rapporterer til indenrigsministeriet, med hensyn til kriminalteknik, analyse, afsløring, sporing og efterforskning af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer

| d) | styrke kapaciteterne i indenrigsministeriet til forbedring af lovgivningsmekanismerne til regulering og kontrol af udbredelsen og brugen af våben, ammunition og sprængstoffer samt at øge bevidstgørelse af borgerne om risici i forbindelse med ulovlig besiddelse af, misbrug af og handel med våben, ammunition og sprængstoffer i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen |
| --- | --- |

d)

styrke kapaciteterne i indenrigsministeriet til forbedring af lovgivningsmekanismerne til regulering og kontrol af udbredelsen og brugen af våben, ammunition og sprængstoffer samt at øge bevidstgørelse af borgerne om risici i forbindelse med ulovlig besiddelse af, misbrug af og handel med våben, ammunition og sprængstoffer i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen

| e) | styrke koordineringen og samarbejdet mellem myndigheder, hvorved der udvikles en strategisk tilgang og dataindsamling og -analyse i forbindelse med forebyggelsen og bekæmpelsen af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen. |
| --- | --- |

e)

styrke koordineringen og samarbejdet mellem myndigheder, hvorved der udvikles en strategisk tilgang og dataindsamling og -analyse i forbindelse med forebyggelsen og bekæmpelsen af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen.

3.   I henhold til stk. 2 støtter Unionen følgende foranstaltninger:

| a) | styrkelse af de relevante normative og lovgivningsmæssige rammer |
| --- | --- |

a)

styrkelse af de relevante normative og lovgivningsmæssige rammer

| b) | indsamling, kompilering og udveksling af relevante data, herunder udvikling og samling af elektroniske databaser |
| --- | --- |

b)

indsamling, kompilering og udveksling af relevante data, herunder udvikling og samling af elektroniske databaser

| c) | udvikling af relevante institutioners kapaciteter |
| --- | --- |

c)

udvikling af relevante institutioners kapaciteter

| d) | udbydelse af uddannelse |
| --- | --- |

d)

udbydelse af uddannelse

| e) | erhvervelse af specialiseret udstyr og infrastruktur, herunder kapaciteter til afsløring med hunde |
| --- | --- |

e)

erhvervelse af specialiseret udstyr og infrastruktur, herunder kapaciteter til afsløring med hunde

| f) | etablering af platforme for styrket national koordinering mellem myndigheder og præcisering af mandater, så samarbejdet og informationsudvekslingen lettes |
| --- | --- |

f)

etablering af platforme for styrket national koordinering mellem myndigheder og præcisering af mandater, så samarbejdet og informationsudvekslingen lettes

| g) | bevidstgørelse af den brede offentlighed |
| --- | --- |

g)

bevidstgørelse af den brede offentlighed

| h) | udveksling og samarbejde på regionalt og internationalt plan. |
| --- | --- |

h)

udveksling og samarbejde på regionalt og internationalt plan.

4.   Projektets begunstigede er de nationale myndigheder i Ukraine, der har ansvar for forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer. Det drejer sig primært om følgende nationale myndigheder: det nationale grænsepoliti, indenrigsministeriet og Ukraines nationale politi, som rapporterer til indenrigsministeriet, og de statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder. Andre bemyndigede nationale myndigheder, såsom Ukraines sikkerhedstjeneste, inddrages fra sag til sag.

5.   Bilaget til denne afgørelse indeholder en detaljeret beskrivelse af projektet.

Artikel 2

1.   Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»HR«) har ansvaret for gennemførelsen af denne afgørelse.

2.   Den tekniske gennemførelse af det i artikel 1 omhandlede projekt (»projektet«) overlades til OSCE-Sekretariatet.

3.   OSCE-Sekretariatet udfører sine opgaver under HR's ansvar. Med henblik herpå indgår HR aftale om de nødvendige arrangementer med OSCE-Sekretariatet.

Artikel 3

1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af det projekt, der finansieres af Unionen, er på 5 151 579 EUR.

2.   De udgifter, der finansieres med referencebeløbet i stk. 1, forvaltes i overensstemmelse med de procedurer og regler, der gælder for Unionens almindelige budget.

3.   Kommissionen overvåger, at de i stk. 1 omhandlede udgifter forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår den den nødvendige finansieringsaftale med OSCE-Sekretariatet. Det skal fremgå af finansieringsaftalen, at OSCE-Sekretariatet sørger for, at Unionens bidrag bliver synligt i en grad, der svarer til dets størrelse.

4.   Kommissionen bestræber sig på at indgå den finansieringsaftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for indgåelsen af finansieringsaftalen.

Artikel 4

1.   HR aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige halvårlige beskrivende rapporter, som OSCE-Sekretariatet udarbejder. Disse rapporter danner grundlag for Rådets evaluering.

2.   Kommissionen aflægger rapport om de finansielle aspekter af det projekt, der er omhandlet i artikel 1.

Artikel 5

1.   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

2.   Denne afgørelse udløber 36 måneder efter datoen for indgåelsen af den i artikel 3, stk. 3, omhandlede finansieringsaftale. Den udløber dog seks måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, hvis der ikke er indgået nogen aftale i denne periode.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2019.

På Rådets vegne

M. OHISALO

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2012/662/FUSP af 25. oktober 2012 om støtte til aktiviteter med henblik på at mindske risikoen for ulovlig handel med og voldsom ophobning af håndvåben og lette våben i regionen dækket af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) (EUT L 297 af 26.10.2012, s. 29).

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2017/1424 af 4. august 2017 om støtte til OSCE's aktiviteter med henblik på at mindske risikoen for ulovlig handel med og voldsom ophobning af håndvåben og lette våben og konventionel ammunition i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og Georgien (EUT L 204 af 5.8.2017, s. 82).

2

---

BILAG

OSCE'S OMFATTENDE PROGRAM TIL STØTTE FOR UKRAINES BESTRÆBELSER PÅ BEKÆMPELSE AF ULOVLIG HANDEL MED VÅBEN, AMMUNITION OG SPRÆNGSTOFFER

1.   Baggrund

Ukraine har i de seneste år oplevet betydelige sikkerheds- og sikringsmæssige risici og udfordringer i forbindelse med spredningen af ulovlige våben, ulovlig ammunition og ulovlige sprængstoffer på tværs af sine grænser og på sit område. Disse er navnlig forværret af krisen i og omkring Ukraine og er kommet til udtryk i den ulovlige besiddelse af, misbrug af og ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer.

Ukraine er fortsat et område, der giver anledning til bekymring, og en vigtig udfordring i EU-strategien til bekæmpelse af ulovlige skydevåben, håndvåben og lette våben (SALW) samt ammunition hertil (»EU's SALW-strategi«). I EU's SALW-strategi fastslås det, at »[d]en nuværende ustabilitet i Østeuropa har øget omfanget af ulovlig handel med skydevåben i forskellige lande i regionen, såsom Ukraine. Dette udgør en betydelig langsigtet trussel mod sikkerheden i både Ukraine og EU. Samarbejdet mellem EU og Ukraine om dette spørgsmål er således af fælles interesse. EU forfølger sit bilaterale samarbejde med Ukraine og andre lande i regionen og integrerer systematisk bekæmpelsen af ulovlige SALW i enhver dialog om sikkerhedsanliggender med partnerlande i naboskabsområdet.«

Med henvisning til det østlige naboskab generelt og Ukraine i særdeleshed fastsætter EU's SALW-strategi følgende foranstaltninger:

| — | »EU og medlemsstaterne vil integrere kampen mod ulovlig handel med skydevåben/SALW i dialogen om sikkerhedsspørgsmål med partnerlande i EU's nabolande, såsom Ukraine. |
| --- | --- |

—

»EU og medlemsstaterne vil integrere kampen mod ulovlig handel med skydevåben/SALW i dialogen om sikkerhedsspørgsmål med partnerlande i EU's nabolande, såsom Ukraine.

| — | EU og medlemsstaterne vil oprette kommunikationskanaler mellem de europæiske og ukrainske eksperter, udpege et kontaktpunkt for at sikre et gnidningsfrit samarbejde, øge bevidstheden, udveksle bedste praksis og ekspertise og identificere uddannelsesbehov og andre støtteforanstaltninger for at styrke Ukraines kapacitet på området, og |
| --- | --- |

—

EU og medlemsstaterne vil oprette kommunikationskanaler mellem de europæiske og ukrainske eksperter, udpege et kontaktpunkt for at sikre et gnidningsfrit samarbejde, øge bevidstheden, udveksle bedste praksis og ekspertise og identificere uddannelsesbehov og andre støtteforanstaltninger for at styrke Ukraines kapacitet på området, og

| — | EU og medlemsstaterne vil fortsat arbejde på en permanent teknisk rundbordsdiskussion med Ukraine med henblik på at behandle det presserende problem med ulovlig handel med skydevåben og de risici, der er forbundet med, at sådanne våben falder i hænderne på terrorister og organiserede kriminelle grupper.« |
| --- | --- |

—

EU og medlemsstaterne vil fortsat arbejde på en permanent teknisk rundbordsdiskussion med Ukraine med henblik på at behandle det presserende problem med ulovlig handel med skydevåben og de risici, der er forbundet med, at sådanne våben falder i hænderne på terrorister og organiserede kriminelle grupper.«

På grundlag af den oprindelige anmodning fra maj 2016 fra Ukraines nationale grænsepoliti har OSCE-Sekretariatet foretaget en behovsvurdering med henblik på bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine og på tværs af dets grænser (»behovsvurderingen«). Behovsvurderingen, der blev offentliggjort i april 2018, omfattede flere ministerier og myndigheder, der beskæftiger sig med lovgivning, retshåndhævelse og sikkerhed vedrørende våben, ammunition og sprængstoffer. Den viste, at den nuværende tilgang til afsløring og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine og på tværs af dets grænser er forbundet med udfordringer. Støtte i form af udvikling af menneskelige og tekniske ressourcer, letforståelig lovgivning og koordinering mellem myndigheder samt international støtte og internationalt samarbejde skal øges. Behovsvurderingen fastlagde også udgangspunktet for ydelse af teknisk bistand og institutionel støtte med henblik på udvikling af de ukrainske myndigheders kapaciteter i deres bestræbelser på at bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer på en måde, der er holistisk og holdbar.

Den 7. juni 2018 bekræftede de centrale ukrainske ministerier og myndigheder, der beskæftiger sig med regulering, retshåndhævelse og sikkerhed vedrørende våben, ammunition og sprængstoffer, resultaterne af behovsvurderingen på det højniveaumøde, der blev afholdt i Kiev. De gentog, at de klart forstår de nuværende og forestående trusler, som ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer udgør, samt deres tilsagn om at forbedre situationen på stedet. Dette omfattede godkendelse af den køreplan, der er udarbejdet gennem behovsvurderingen, og som støtter en integreret, omfattende og samarbejdsorienteret tilgang til effektiv kapacitetsudvikling og funktion af systemet til bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine.

Den 12. marts 2019 mødtes de samme myndigheder til det andet højniveaumøde i Kiev, hvor de klart noterede sig fremskridtene med drøftelserne af udfordringer, faktiske behov og initiativer i tilknytning til bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine og på tværs af dets grænser. Desuden blev der på mødet også afgivet nationale og internationale tilsagn om at styrke indsatsen.

Flere ministerier og myndigheder, der beskæftiger sig med retshåndhævelse og sikkerhed, har officielt skriftligt udtrykt interesse for og anmodet om samarbejde med OSCE-Sekretariatet om støtte til Ukraines bestræbelser på at bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer: nemlig det nationale grænsepoliti i maj 2016, de statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder i juli 2018 og Ukraines indenrigsministerium i marts 2019. Disse ministerier og myndigheder har henvendt sig til OSCE's projektkoordinator i Ukraine med henblik på støtte til den praktiske gennemførelse af projektaktiviteterne senest midt i september 2019.

2.   Overordnet mål

At styrke de ukrainske myndigheders kapaciteter til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer.

3.   Beskrivelse af indsatsen

Indsatsen er baseret på resultaterne og anbefalingerne i OSCE-Sekretariatets behovsvurdering med henblik på bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine og på tværs af dets grænser. Den blev desuden videreudviklet som reaktion på de udtrykkelige samarbejds- og bistandsanmodninger, som det nationale grænsepoliti, de statslige skattemyndigheder og Ukraines indenrigsministerium har indgivet til OSCE-Sekretariatet og OSCE's projektkoordinator i Ukraine. Anmodningerne blev efterfulgt af omfattende tekniske høringer mellem OSCE og de nævnte statslige aktører.

OSCE har i tæt samarbejde med de relevante ukrainske myndigheder forberedt tre projekter, der behandler forskellige aspekter af deres mandater vedrørende bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer. Projekterne er kombineret i et samlet, omfattende program med henblik på at styrke den generelle sikkerhed i Ukraine. Det omfattende program støtter EU-strategien til bekæmpelse af ulovlige skydevåben, håndvåben og lette våben (SALW) samt ammunition hertil (2018), navnlig indsatsen i de østlige naboskabslande.

3.1.   Projekt 1: Støtte til Ukraines nationale grænsepoliti til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer

3.1.1.   Mål

Målet med projektet er at hjælpe Ukraines nationale grænsepoliti med at forbedre sin kapacitet til at forebygge og bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer

3.1.2.   Beskrivelse

Det nationale grænsepoliti er en af de retshåndhævende myndigheder i Ukraine, der er bemyndiget til at bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer. Det har ansvaret for at sikre de nationale grænsers ukrænkelighed og beskyttelsen af Ukraines suveræne rettigheder i dets eksklusive (maritime) økonomiske zone.

Projektet tager sigte på at afhjælpe konstaterede mangler i kapaciteten i det nationale grænsepoliti gennem: a) udvikling af uddannelseskapaciteter og tekniske og operationelle kapaciteter til at forebygge og bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer og b) overførsel af international god praksis og informationsudveksling, navnlig i forhold til EU-medlemsstaterne, partnerne på Vestbalkan og staterne i naboskabsområdet.

3.1.3.   Forventet resultat

Resultat 1: Styrket kapacitet i det nationale grænsepoliti til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer.

Indikatorer:

| — | øgede kompetencer (organisatoriske og tekniske kompetencer og viden) hos det af det nationale grænsepolitis personale, der får gavn af projektet, i de relevante uddannelsesinstitutioner, analyse- og efterforskningsenheder og operationelle enheder til støtte for forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer og til brug i personalets almindelige arbejdsprocesser |
| --- | --- |

—

øgede kompetencer (organisatoriske og tekniske kompetencer og viden) hos det af det nationale grænsepolitis personale, der får gavn af projektet, i de relevante uddannelsesinstitutioner, analyse- og efterforskningsenheder og operationelle enheder til støtte for forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer og til brug i personalets almindelige arbejdsprocesser

| — | samarbejdsforanstaltninger og netværksarbejde blandt eksperter — i nationale, subregionale og internationale sammenhænge — der bidrager til interoperabilitet mellem de projektbegunstigede og deres modparter, og som anvendes i de almindelige arbejdsprocesser i den projektbegunstigedes relevante enheder og institutioner |
| --- | --- |

—

samarbejdsforanstaltninger og netværksarbejde blandt eksperter — i nationale, subregionale og internationale sammenhænge — der bidrager til interoperabilitet mellem de projektbegunstigede og deres modparter, og som anvendes i de almindelige arbejdsprocesser i den projektbegunstigedes relevante enheder og institutioner

| — | dokumenterede resultater af evalueringer og tilgange til kvalitetsstyring deles med projektinteressenter (projektbegunstigede — primære og sekundære, donorsamfund og OSCE) og anvendes i praksis og tages i betragtning til kapacitetsopbygningsformål. |
| --- | --- |

—

dokumenterede resultater af evalueringer og tilgange til kvalitetsstyring deles med projektinteressenter (projektbegunstigede — primære og sekundære, donorsamfund og OSCE) og anvendes i praksis og tages i betragtning til kapacitetsopbygningsformål.

3.1.4.   Aktiviteter

3.1.4.1.   Omfattende uddannelsesprogram for det nationale grænsepoliti til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen

Aktiviteten vil omfatte:

| — | et omfattende uddannelsesprogram til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer, der følger en tostrenget tilgang: a) udvikling og styrkelse af instruktørers og underviseres fornødne viden, færdigheder og holdninger, dvs. en tilgang med undervisning af underviserne, og b) udvikling og styrkelse af ekspertviden på nicheområder såsom risikoanalyse og profilering, strafferetlig analyse, indførelse af nye og opgraderede tekniske hjælpemidler, teknologier og procedurer. |
| --- | --- |

—

et omfattende uddannelsesprogram til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer, der følger en tostrenget tilgang: a) udvikling og styrkelse af instruktørers og underviseres fornødne viden, færdigheder og holdninger, dvs. en tilgang med undervisning af underviserne, og b) udvikling og styrkelse af ekspertviden på nicheområder såsom risikoanalyse og profilering, strafferetlig analyse, indførelse af nye og opgraderede tekniske hjælpemidler, teknologier og procedurer.

3.1.4.2.   Udstyrsbistandsprogram for det nationale grænsepoliti til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen

Denne aktivitet vil omfatte:

| — | levering af en begrænset mængde fast og mobilt udstyr samt andre typer tekniske hjælpemidler og teknologier til støtte for afprøvning, evaluering og indførelse af nye teknologiske og proceduremæssige løsninger til afsløring af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer. Udstyret vil blive leveret til udvalgte organisationsstrukturer inden for det nationale grænsepoliti, navnlig grænsekontrolenheder (med fokus på det nordlige og nordvestlige Ukraine), kommandostrukturer og uddannelsesinstitutioner. Desuden integreres aktiviteten i det omfattende uddannelsesprogram, hvorved der skabes et bredere initiativ vedrørende uddannelse og udstyr for det nationale grænsepoliti. Det leverede udstyr vil være i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen. |
| --- | --- |

—

levering af en begrænset mængde fast og mobilt udstyr samt andre typer tekniske hjælpemidler og teknologier til støtte for afprøvning, evaluering og indførelse af nye teknologiske og proceduremæssige løsninger til afsløring af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer. Udstyret vil blive leveret til udvalgte organisationsstrukturer inden for det nationale grænsepoliti, navnlig grænsekontrolenheder (med fokus på det nordlige og nordvestlige Ukraine), kommandostrukturer og uddannelsesinstitutioner. Desuden integreres aktiviteten i det omfattende uddannelsesprogram, hvorved der skabes et bredere initiativ vedrørende uddannelse og udstyr for det nationale grænsepoliti. Det leverede udstyr vil være i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen.

3.1.4.3.   Hundebistandsprogram for det nationale grænsepoliti til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen

Denne aktivitet vil omfatte:

| — | tilrettelæggelse af udvekslingsbesøg for at gøre relevante eksperter og undervisere fra det nationale grænsepoliti bekendt med internationale erfaringer og god praksis med hensyn til brug af hundekapacitet i bekæmpelsen af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer og for at støtte netværksarbejde blandt eksperter og |
| --- | --- |

—

tilrettelæggelse af udvekslingsbesøg for at gøre relevante eksperter og undervisere fra det nationale grænsepoliti bekendt med internationale erfaringer og god praksis med hensyn til brug af hundekapacitet i bekæmpelsen af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer og for at støtte netværksarbejde blandt eksperter og

| — | gennemgang og ajourføring af uddannelsesmetoder til og operationelle procedurer for brug af hundekapacitet i bekæmpelsen af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer. |
| --- | --- |

—

gennemgang og ajourføring af uddannelsesmetoder til og operationelle procedurer for brug af hundekapacitet i bekæmpelsen af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer.

3.2.   Projekt 2: Støtte til Ukraines indenrigsministerium og Ukraines nationale politi, der rapporterer til indenrigsministeriet, til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer

3.2.1.   Mål

Målet med projektet er at hjælpe Ukraines indenrigsministerium og Ukraines nationale politi, der rapporterer til indenrigsministeriet, med at forebygge og bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer.

3.2.2.   Beskrivelse

Indenrigsministeriet er en af de centrale nationale myndigheder i Ukraine, der ikke alene regulerer og kontrollerer den lovlige brug af våben, ammunition og sprængstoffer, men gennemfører operationelle og koordinerende foranstaltninger med henblik på at forebygge og bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer enten direkte eller gennem sine underordnede instanser.

Projektet skal afhjælpe konstaterede mangler i kapaciteten i indenrigsministeriet for på effektiv vis at forebygge og bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer ved at støtte forbedringer af indenrigsministeriets: a) tilsynskapaciteter i forbindelse med kontrol af den lovlige fremstilling, mærkning og registrering af våben, ammunition og sprængstoffer b) operationelle kapaciteter inden for kriminalteknik og analyse, afsløring og efterforskning af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer c) lovgivningsmekanismer til regulering og kontrol af den lovlige udbredelse og brug af våben, ammunition og sprængstoffer samt øget bevidstgørelse om ulovlig besiddelse af, misbrug af og ulovlig handel våben, ammunition og sprængstoffer og d) koordinerende og samarbejdsorienterede mekanismer til støtte for fælles strategiske og operationelle tilgange til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer med de andre relevante nationale myndigheder.

3.2.3.   Forventede resultater

Resultat 1: Styrkede tilsynskapaciteter i indenrigsministeriet i forbindelse med dets kontrol af fremstilling, mærkning og registrering af våben, ammunition og sprængstoffer i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen.

Indikatorer:

| — | ændringer af og forslag til de nationale lovgivningsmæssige rammer, indenrigsministeriets bestemmelser og administrative procedurer for kontrol med fremstilling, mærkning og registrering af våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine |
| --- | --- |

—

ændringer af og forslag til de nationale lovgivningsmæssige rammer, indenrigsministeriets bestemmelser og administrative procedurer for kontrol med fremstilling, mærkning og registrering af våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine

| — | ændringer af og forslag til de nationale lovgivningsmæssige rammer, indenrigsministeriets bestemmelser og administrative procedurer for forebyggelse af ulovlig fremstilling af skydevåben gennem brug af tre-d-printede dele, ulovlig genaktivering af deaktiverede skydevåben, håndværksmæssig fremstilling af skydevåben og ulovlig ombygning af alarm- og signalpistoler, som er konstrueret til løs ammunition eller flobertpistoler |
| --- | --- |

—

ændringer af og forslag til de nationale lovgivningsmæssige rammer, indenrigsministeriets bestemmelser og administrative procedurer for forebyggelse af ulovlig fremstilling af skydevåben gennem brug af tre-d-printede dele, ulovlig genaktivering af deaktiverede skydevåben, håndværksmæssig fremstilling af skydevåben og ulovlig ombygning af alarm- og signalpistoler, som er konstrueret til løs ammunition eller flobertpistoler

| — | et ensartet elektronisk system til våben-, ammunitions- og sprængstofsklassifikation, der er udviklet, afprøvet og reguleret med henblik på indførelse til regelmæssig brug i indenrigsministeriet og andre interesserede statslige enheder, og som er integreret i indenrigsministeriets register over våben, ammunition og sprængstoffer. |
| --- | --- |

—

et ensartet elektronisk system til våben-, ammunitions- og sprængstofsklassifikation, der er udviklet, afprøvet og reguleret med henblik på indførelse til regelmæssig brug i indenrigsministeriet og andre interesserede statslige enheder, og som er integreret i indenrigsministeriets register over våben, ammunition og sprængstoffer.

Resultat 2: Styrkede operationelle kapaciteter i indenrigsministeriet og Ukraines nationale politi inden for kriminalteknik, analyse, afsløring, sporing og efterforskning af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer.

Indikatorer:

| — | forbedrede politiske, operationelle og tekniske kapaciteter vedrørende ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer samt større viden og styrkede færdigheder og holdninger hos indenrigsministeriets personale for så vidt angår kriminalteknisk arbejde, herunder sporing af beslaglagte skydevåben, til brug i de almindelige arbejdsprocesser |
| --- | --- |

—

forbedrede politiske, operationelle og tekniske kapaciteter vedrørende ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer samt større viden og styrkede færdigheder og holdninger hos indenrigsministeriets personale for så vidt angår kriminalteknisk arbejde, herunder sporing af beslaglagte skydevåben, til brug i de almindelige arbejdsprocesser

| — | forbedrede politiske, operationelle og tekniske kapaciteter hos Ukraines nationale politi vedrørende bekæmpelse og afsløring af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer, herunder improviserede eksplosive anordninger og ulovlige sprængstoffer, samt større viden og styrkede færdigheder og holdninger hos personalet i Ukraines nationale politi til brug i de almindelige arbejdsprocesser. |
| --- | --- |

—

forbedrede politiske, operationelle og tekniske kapaciteter hos Ukraines nationale politi vedrørende bekæmpelse og afsløring af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer, herunder improviserede eksplosive anordninger og ulovlige sprængstoffer, samt større viden og styrkede færdigheder og holdninger hos personalet i Ukraines nationale politi til brug i de almindelige arbejdsprocesser.

Resultat 3: Styrkede kapaciteter i indenrigsministeriet til forbedring af lovgivningsmekanismerne til regulering og kontrol af udbredelsen og brugen af våben, ammunition og sprængstoffer samt øget bevidstgørelse af borgerne om risici i forbindelse med ulovlig besiddelse af, misbrug af og ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen.

Indikatorer:

| — | klar forståelse af opfattelser, behov og tankegang i det ukrainske samfund og målgrupperne for så vidt angår regulering og kontrol af udbredelsen og brugen af skydevåben og andre spørgsmål vedrørende våben, ammunition og sprængstoffer |
| --- | --- |

—

klar forståelse af opfattelser, behov og tankegang i det ukrainske samfund og målgrupperne for så vidt angår regulering og kontrol af udbredelsen og brugen af skydevåben og andre spørgsmål vedrørende våben, ammunition og sprængstoffer

| — | øget bevidstgørelse af de ukrainske borgere om risiciene ved ulovlig besiddelse af, misbrug af og ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer gennem organisering af oplysningskampagner |
| --- | --- |

—

øget bevidstgørelse af de ukrainske borgere om risiciene ved ulovlig besiddelse af, misbrug af og ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer gennem organisering af oplysningskampagner

| — | omfattende vurdering af og analyse af manglerne i de nationale lovgivningsmæssige rammer for regulering og kontrol af udbredelsen og brugen af våben, ammunition og sprængstoffer |
| --- | --- |

—

omfattende vurdering af og analyse af manglerne i de nationale lovgivningsmæssige rammer for regulering og kontrol af udbredelsen og brugen af våben, ammunition og sprængstoffer

| — | ændringer af og forslag til de nationale lovgivningsmæssige rammer for regulering og kontrol af udbredelsen og brugen af våben, ammunition og sprængstoffer. |
| --- | --- |

—

ændringer af og forslag til de nationale lovgivningsmæssige rammer for regulering og kontrol af udbredelsen og brugen af våben, ammunition og sprængstoffer.

Resultat 4: Styrket koordinering og samarbejde mellem myndigheder, hvorved der udvikles en strategisk tilgang og dataindsamling og -analyse i forbindelse med forebyggelsen og bekæmpelsen af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen.

Indikatorer:

| — | effektiv gennemførelse af koordinerings- og samarbejdsmekanismer, der bidrager til harmoniseret planlægning, udvikling, gennemførelse (herunder overvågning og kontrol) og evaluering af en fælles strategisk tilgang |
| --- | --- |

—

effektiv gennemførelse af koordinerings- og samarbejdsmekanismer, der bidrager til harmoniseret planlægning, udvikling, gennemførelse (herunder overvågning og kontrol) og evaluering af en fælles strategisk tilgang

| — | effektiv indførelse og brug af harmoniserede landsdækkende statistiske indikatorer vedrørende ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine |
| --- | --- |

—

effektiv indførelse og brug af harmoniserede landsdækkende statistiske indikatorer vedrørende ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine

| — | anbefalinger, der er udviklet gennem dette projekt, til forbedring af den koordinering og det samarbejde mellem myndigheder, der er overdraget til et nationalt koordineringsorgan inden for SALW-kontrol |
| --- | --- |

—

anbefalinger, der er udviklet gennem dette projekt, til forbedring af den koordinering og det samarbejde mellem myndigheder, der er overdraget til et nationalt koordineringsorgan inden for SALW-kontrol

| — | forbedrede analytiske kapaciteter og institutionaliseret dataanalyse vedrørende ulovlige skydevåben. |
| --- | --- |

—

forbedrede analytiske kapaciteter og institutionaliseret dataanalyse vedrørende ulovlige skydevåben.

3.2.4.   Aktiviteter

3.2.4.1.   Fremme og overførsel af internationale og europæiske standarder og international og europæisk god praksis for kontrol af fremstilling, mærkning og registrering af våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine, herunder vedrørende forebyggelse af ulovlig fremstilling af våben, ammunition og sprængstoffer, bl.a. gennem ulovlig genaktivering, ombygning eller andre metoder

Denne aktivitet vil omfatte:

| — | afholdelse af et skræddersyet specialiseret uddannelseskursus for politiske beslutningstagere og førende eksperter fra indenrigsministeriet, herunder licensudstedelsesafdelingen, videnskabs- og forskningscentret for kriminalitet og kriminologi, det nationale politi og andre retshåndhævende myndigheder, og |
| --- | --- |

—

afholdelse af et skræddersyet specialiseret uddannelseskursus for politiske beslutningstagere og førende eksperter fra indenrigsministeriet, herunder licensudstedelsesafdelingen, videnskabs- og forskningscentret for kriminalitet og kriminologi, det nationale politi og andre retshåndhævende myndigheder, og

| — | gennemførlighedsundersøgelse vedrørende mærkning af skydevåben i Ukraines retshåndhævende myndigheder og ved civilt ejerskab med fokus på mærkning efter fremstillingen og i forbindelse med import. |
| --- | --- |

—

gennemførlighedsundersøgelse vedrørende mærkning af skydevåben i Ukraines retshåndhævende myndigheder og ved civilt ejerskab med fokus på mærkning efter fremstillingen og i forbindelse med import.

3.2.4.2.   Udvikling og udrulning af det ensartede elektroniske system til våben-, ammunitions- og sprængstofsklassifikation og integration heraf i registret over våben, ammunition og sprængstoffer

Denne aktivitet vil omfatte:

| — | udvikling og afprøvning af det ensartede elektroniske system til våben-, ammunitions- og sprængstofsklassifikation og |
| --- | --- |

—

udvikling og afprøvning af det ensartede elektroniske system til våben-, ammunitions- og sprængstofsklassifikation og

| — | teknisk støtte til udrulningen af og undervisning i det ensartede elektroniske system til våben-, ammunitions- og sprængstofsklassifikation i indenrigsministeriets register over våben, ammunition og sprængstoffer (op til 25 undervisningsarrangementer). |
| --- | --- |

—

teknisk støtte til udrulningen af og undervisning i det ensartede elektroniske system til våben-, ammunitions- og sprængstofsklassifikation i indenrigsministeriets register over våben, ammunition og sprængstoffer (op til 25 undervisningsarrangementer).

3.2.4.3.   Fremme af god praksis og videnoverførsel inden for kriminalteknik og efterforskning af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer

Denne aktivitet vil omfatte:

| — | afholdelse af to skræddersyede specialiserede uddannelseskurser for førende eksperter fra indenrigsministeriet, herunder videnskabs- og forskningscentret for kriminalitet og kriminologi samt det nationale politi og andre retshåndhævende myndigheder såsom de statslige toldmyndigheder og anklagemyndigheden. Den vejledende liste over uddannelseskurser vil omfatte: mærkningskrav og -teknikker i forbindelse med import af skydevåben, sikring af gerningsstedet (første respons-politienheder), inspektion af gerningsstedet og sikring, emballering og inspektion af bevismateriale (kriminalteknikere), støtte til national og international sporing (laboratorieteknikere) og udvikling, forståelse og formidling af ballistisk efterretning vedrørende skydevåbenkriminalitet. |
| --- | --- |

—

afholdelse af to skræddersyede specialiserede uddannelseskurser for førende eksperter fra indenrigsministeriet, herunder videnskabs- og forskningscentret for kriminalitet og kriminologi samt det nationale politi og andre retshåndhævende myndigheder såsom de statslige toldmyndigheder og anklagemyndigheden. Den vejledende liste over uddannelseskurser vil omfatte: mærkningskrav og -teknikker i forbindelse med import af skydevåben, sikring af gerningsstedet (første respons-politienheder), inspektion af gerningsstedet og sikring, emballering og inspektion af bevismateriale (kriminalteknikere), støtte til national og international sporing (laboratorieteknikere) og udvikling, forståelse og formidling af ballistisk efterretning vedrørende skydevåbenkriminalitet.

3.2.4.4.   Fremme af god praksis og videnoverførsel inden for og udstyrsbistandsprogram for Ukraines nationale politi til bekæmpelse og afsløring af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer

Denne aktivitet vil omfatte:

| — | afholdelse af et skræddersyet specialiseret uddannelseskursus for førende eksperter fra det nationale politi og andre retshåndhævende myndigheder såsom det nationale grænsepoliti og Ukraines statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder samt sammenkobling med det europæiske EMPACT-netværk af nationalt retshåndhævelsespersonale vedrørende skydevåben og |
| --- | --- |

—

afholdelse af et skræddersyet specialiseret uddannelseskursus for førende eksperter fra det nationale politi og andre retshåndhævende myndigheder såsom det nationale grænsepoliti og Ukraines statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder samt sammenkobling med det europæiske EMPACT-netværk af nationalt retshåndhævelsespersonale vedrørende skydevåben og

| — | indkøb af en begrænset mængde teknisk udstyr til kriminalefterforskningsenhederne i Ukraines nationale politi til støtte for nye metoder og tekniske løsninger til bekæmpelse og afsløring af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer. |
| --- | --- |

—

indkøb af en begrænset mængde teknisk udstyr til kriminalefterforskningsenhederne i Ukraines nationale politi til støtte for nye metoder og tekniske løsninger til bekæmpelse og afsløring af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer.

3.2.4.5.   Landsdækkende opinionsundersøgelse, holdningsundersøgelse, kampagner til bevidstgørelse af borgerne og oplysningskampagner om risici i forbindelse med ulovlig besiddelse af, misbrug af og ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer

Denne aktivitet vil omfatte:

| — | gennemførelse af forskning og analyse af offentlighedens holdning til ulovlig besiddelse af, misbrug af og ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer |
| --- | --- |

—

gennemførelse af forskning og analyse af offentlighedens holdning til ulovlig besiddelse af, misbrug af og ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer

| — | grundig holdningsundersøgelse med målgruppediskussioner om ulovlig besiddelse af, misbrug af og ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer, og |
| --- | --- |

—

grundig holdningsundersøgelse med målgruppediskussioner om ulovlig besiddelse af, misbrug af og ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer, og

| — | kampagner til bevidstgørelse af borgerne og oplysningskampagner om retsforskrifter og risici i forbindelse med ulovlig besiddelse af, misbrug af og ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer og konsekvensanalyse. |
| --- | --- |

—

kampagner til bevidstgørelse af borgerne og oplysningskampagner om retsforskrifter og risici i forbindelse med ulovlig besiddelse af, misbrug af og ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer og konsekvensanalyse.

3.2.4.6.   Fremme af forbedring af lovgivningsmekanismerne til regulering og kontrol af udbredelsen og brugen af våben, ammunition og sprængstoffer samt gennemførelsen heraf

Denne aktivitet vil omfatte:

| — | omfattende vurdering af og analyse af manglerne i nuværende lovgivning og forskrifter om forvaltning og kontrol af udbredelsen og brugen af våben, ammunition og sprængstoffer, herunder internationale aftaler og lovgivninger, oversættelsesstøtte og evaluering af den praktiske gennemførelse, og |
| --- | --- |

—

omfattende vurdering af og analyse af manglerne i nuværende lovgivning og forskrifter om forvaltning og kontrol af udbredelsen og brugen af våben, ammunition og sprængstoffer, herunder internationale aftaler og lovgivninger, oversættelsesstøtte og evaluering af den praktiske gennemførelse, og

| — | ekspertbistand til udformning og udarbejdelse af lovgivning til regulering og kontrol af udbredelsen og brugen af våben, ammunition og sprængstoffer, herunder overvejelse af harmonisering af lovgivning og reguleringsmæssige spørgsmål med de internationale forskrifter og standarder, der er relevante for Ukraine. |
| --- | --- |

—

ekspertbistand til udformning og udarbejdelse af lovgivning til regulering og kontrol af udbredelsen og brugen af våben, ammunition og sprængstoffer, herunder overvejelse af harmonisering af lovgivning og reguleringsmæssige spørgsmål med de internationale forskrifter og standarder, der er relevante for Ukraine.

3.2.4.7.   Fremme af udvikling af strategisk tilgang til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i Ukraine

Denne aktivitet vil omfatte:

| — | bevidstgørelse, rådgivning og ekspertbistand med henblik på oprettelse af et permanent nationalt organ til koordinering mellem myndigheder inden for SALW-kontrol bestående af de relevante bemyndigede nationale myndigheder i Ukraine (seks formelle møder); det nationale koordineringsorgan vil blive udviklet gennem dette projekt og vil blive ledet af indenrigsministeriet, og |
| --- | --- |

—

bevidstgørelse, rådgivning og ekspertbistand med henblik på oprettelse af et permanent nationalt organ til koordinering mellem myndigheder inden for SALW-kontrol bestående af de relevante bemyndigede nationale myndigheder i Ukraine (seks formelle møder); det nationale koordineringsorgan vil blive udviklet gennem dette projekt og vil blive ledet af indenrigsministeriet, og

| — | kortlægning og føring af register over alle SALW-relaterede initiativer i Ukraine, herunder om donorsamfundsressourcer. |
| --- | --- |

—

kortlægning og føring af register over alle SALW-relaterede initiativer i Ukraine, herunder om donorsamfundsressourcer.

3.2.4.8.   Fremme af udvikling af et fælles system for myndighederne til indsamling, analyse og formidling af data vedrørende ulovligt ejerskab af, misbrug af og ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer

Denne aktivitet vil omfatte:

| — | fremme af en fælles metode til kompilering, kortlægning, sammenligning og brug af officielle statistikker, fælles og indbyrdes sammenlignelige resultatindikatorer samt et fælles format, der er nødvendigt for automatisk udveksling af information om ulovligt ejerskab af, misbrug af og ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer, og |
| --- | --- |

—

fremme af en fælles metode til kompilering, kortlægning, sammenligning og brug af officielle statistikker, fælles og indbyrdes sammenlignelige resultatindikatorer samt et fælles format, der er nødvendigt for automatisk udveksling af information om ulovligt ejerskab af, misbrug af og ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer, og

| — | udbud af to uddannelseskurser om dataindsamling og -analyse, herunder risiko- og trusselsvurdering |
| --- | --- |

—

udbud af to uddannelseskurser om dataindsamling og -analyse, herunder risiko- og trusselsvurdering

| — | ydelse af bistand til udarbejdelse af en analytisk rapport om handelsmetoder og -ruter, der er aggregeret fra de data, som er indsamlet hos de ukrainske myndigheder |
| --- | --- |

—

ydelse af bistand til udarbejdelse af en analytisk rapport om handelsmetoder og -ruter, der er aggregeret fra de data, som er indsamlet hos de ukrainske myndigheder

| — | fremme af disaggregeret dataindsamling og udveksling af data mellem relevante bemyndigede nationale myndigheder. |
| --- | --- |

—

fremme af disaggregeret dataindsamling og udveksling af data mellem relevante bemyndigede nationale myndigheder.

3.3.   Projekt 3: Støtte til Ukraines statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer

3.3.1.   Mål

Målet med projektet er at hjælpe Ukraines statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder med at forbedre deres kapacitet til at forebygge og bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer.

3.3.2.   Beskrivelse

De statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder bemyndiges til at forebygge og modvirke smugling og til at bekæmpe overtrædelser af toldbestemmelserne ved stederne for passage af Ukraines statsgrænse, på sø-, flod- og lufthavnes område, på jernbanestationer og andre steder, der er fastsat i Ukraines toldkodeks. Dette omfatter foranstaltninger til forebyggelse og modvirkning af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer.

Projektet tager sigte på at afhjælpe konstaterede kapacitetsmangler hos de statslige skattemyndigheder med hensyn til: a) uddannelseskapaciteter og tekniske og operationelle kapaciteter til at bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer og b) overførsel af international god praksis og informationsudveksling, navnlig i forhold til EU-medlemsstaterne, partnerne på Vestbalkan og staterne i naboskabsområdet.

3.3.3.   Forventede resultater

Resultat 1: Styrkede de statslige skattemyndigheders/statslige toldmyndigheders kapaciteter til at forebygge og bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer.

Indikatorer:

| — | øgede kompetencer hos det projektbegunstigede personale i de relevante uddannelsesinstitutioner, analyse- og efterforskningsenheder og operationelle enheder til støtte for bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer og til brug i de almindelige arbejdsprocesser |
| --- | --- |

—

øgede kompetencer hos det projektbegunstigede personale i de relevante uddannelsesinstitutioner, analyse- og efterforskningsenheder og operationelle enheder til støtte for bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer og til brug i de almindelige arbejdsprocesser

| — | øgede organisatoriske og tekniske kapaciteter hos de projektbegunstigede i de relevante uddannelsesinstitutioner, analyse- og efterforskningsenheder og operationelle enheder til støtte for bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer og til brug i de almindelige arbejdsprocesser |
| --- | --- |

—

øgede organisatoriske og tekniske kapaciteter hos de projektbegunstigede i de relevante uddannelsesinstitutioner, analyse- og efterforskningsenheder og operationelle enheder til støtte for bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer og til brug i de almindelige arbejdsprocesser

| — | samarbejdsforanstaltninger og netværksarbejde blandt eksperter — i nationale, subregionale og internationale sammenhænge — der bidrager til interoperabilitet mellem de projektbegunstigede og deres modparter, og som anvendes i de almindelige arbejdsprocesser i den projektbegunstigedes relevante enheder og institutioner |
| --- | --- |

—

samarbejdsforanstaltninger og netværksarbejde blandt eksperter — i nationale, subregionale og internationale sammenhænge — der bidrager til interoperabilitet mellem de projektbegunstigede og deres modparter, og som anvendes i de almindelige arbejdsprocesser i den projektbegunstigedes relevante enheder og institutioner

| — | dokumenterede resultater af evalueringer og tilgange til kvalitetsstyring deles med projektinteressenter (projektbegunstigede — primære og sekundære, donorsamfund og OSCE) og anvendes i praksis og tages i betragtning til kapacitetsopbygningsformål. |
| --- | --- |

—

dokumenterede resultater af evalueringer og tilgange til kvalitetsstyring deles med projektinteressenter (projektbegunstigede — primære og sekundære, donorsamfund og OSCE) og anvendes i praksis og tages i betragtning til kapacitetsopbygningsformål.

3.3.4.   Aktiviteter

3.3.4.1.   Omfattende uddannelsesprogram for de statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder til bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen

Denne aktivitet vil omfatte:

| — | et omfattende uddannelsesprogram til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer, der følger en tostrenget tilgang: a) udvikling og styrkelse af instruktørers og underviseres fornødne viden, færdigheder og holdninger, dvs. en tilgang med undervisning af underviserne, og b) udvikling og styrkelse af ekspertviden på nicheområder såsom overtrædelse af toldlovgivning, tjenestehundeteams og uddannelse i nye og opgraderede tekniske hjælpemidler, teknologier og procedurer. |
| --- | --- |

—

et omfattende uddannelsesprogram til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer, der følger en tostrenget tilgang: a) udvikling og styrkelse af instruktørers og underviseres fornødne viden, færdigheder og holdninger, dvs. en tilgang med undervisning af underviserne, og b) udvikling og styrkelse af ekspertviden på nicheområder såsom overtrædelse af toldlovgivning, tjenestehundeteams og uddannelse i nye og opgraderede tekniske hjælpemidler, teknologier og procedurer.

3.3.4.2.   Udstyrsbistandsprogram for de statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer i overensstemmelse med de behov, der er konstateret i behovsvurderingen

Denne aktivitet vil omfatte:

| — | levering af en begrænset mængde fast og mobilt udstyr samt andre typer tekniske hjælpemidler og teknologier til støtte for afprøvning, evaluering og indførelse af nye teknologiske og proceduremæssige løsninger til afsløring af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer. Udstyret vil blive leveret til udvalgte organisationsstrukturer inden for de statslige skattemyndigheders/statslige toldmyndigheders hovedsystem, territoriale myndigheder (med fokus på det nordlige, nordvestlige og vestlige Ukraine) og specialiserede afdelinger. Desuden integreres aktiviteten flydende i det omfattende uddannelsesprogram, hvorved der skabes et bredere initiativ vedrørende uddannelse og udstyr for de statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder, og |
| --- | --- |

—

levering af en begrænset mængde fast og mobilt udstyr samt andre typer tekniske hjælpemidler og teknologier til støtte for afprøvning, evaluering og indførelse af nye teknologiske og proceduremæssige løsninger til afsløring af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer. Udstyret vil blive leveret til udvalgte organisationsstrukturer inden for de statslige skattemyndigheders/statslige toldmyndigheders hovedsystem, territoriale myndigheder (med fokus på det nordlige, nordvestlige og vestlige Ukraine) og specialiserede afdelinger. Desuden integreres aktiviteten flydende i det omfattende uddannelsesprogram, hvorved der skabes et bredere initiativ vedrørende uddannelse og udstyr for de statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder, og

| — | teknisk støtte til gennemførelse af uddannelsesprogrammer og tilpasning og integration heraf i de almindelige læseplaner. |
| --- | --- |

—

teknisk støtte til gennemførelse af uddannelsesprogrammer og tilpasning og integration heraf i de almindelige læseplaner.

3.3.4.3.   Hundebistandsprogram for de statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer

Denne aktivitet vil omfatte:

| — | tilrettelæggelse af udvekslingsbesøg for at gøre relevante de statslige skattemyndigheders/statslige toldmyndigheders eksperter og undervisere bekendt med internationale erfaringer og god praksis med hensyn til brug af hundekapacitet i bekæmpelsen af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer og for at støtte netværksarbejde blandt eksperter |
| --- | --- |

—

tilrettelæggelse af udvekslingsbesøg for at gøre relevante de statslige skattemyndigheders/statslige toldmyndigheders eksperter og undervisere bekendt med internationale erfaringer og god praksis med hensyn til brug af hundekapacitet i bekæmpelsen af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer og for at støtte netværksarbejde blandt eksperter

| — | gennemgang og ajourføring af uddannelsesmetoder til og operationelle procedurer for brug af hundekapacitet i forebyggelsen og bekæmpelsen af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer |
| --- | --- |

—

gennemgang og ajourføring af uddannelsesmetoder til og operationelle procedurer for brug af hundekapacitet i forebyggelsen og bekæmpelsen af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer

| — | teknisk støtte til uddannelse og mobile løsninger til støtte for hundeoperationer i bekæmpelsen af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer. |
| --- | --- |

—

teknisk støtte til uddannelse og mobile løsninger til støtte for hundeoperationer i bekæmpelsen af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer.

4.   Projektstyring og administrativ støtte til gennemførelse af indsatsen

Særligt projektpersonale i OSCE-Sekretariatet og på OSCE-projektkoordinatorens kontor i Ukraine koordinerer og styrer gennemførelsen af indsatsen og de i punkt 3 nævnte tilhørende projektaktiviteter. Det særlige projektpersonale — organiseret i projektledelses- og -gennemførelsesteams — vil støtte udviklingen yderligere af rammen for samarbejde mellem de ukrainske partnere samt samarbejdet og koordineringen med det internationale samfund.

Det særlige projektpersonale skal udføre følgende opgaver:

| — | forvaltning af projekter gennem alle faser af projektcyklussen |
| --- | --- |

—

forvaltning af projekter gennem alle faser af projektcyklussen

| — | løbende finansielt tilsyn med projekterne |
| --- | --- |

—

løbende finansielt tilsyn med projekterne

| — | ydelse af teknisk og juridisk ekspertbistand, støtte til udbud i forbindelse med projektet |
| --- | --- |

—

ydelse af teknisk og juridisk ekspertbistand, støtte til udbud i forbindelse med projektet

| — | inddragelse af og koordinering med andre internationale organisationer og programmer |
| --- | --- |

—

inddragelse af og koordinering med andre internationale organisationer og programmer

| — | kvalitetssikring og kvalitetskontrol af de godkendte projekters resultater |
| --- | --- |

—

kvalitetssikring og kvalitetskontrol af de godkendte projekters resultater

| — | støtte til de ukrainske myndigheder med henblik på at udvikle nye nationale foranstaltninger til at styrke kapaciteter til og kollektive bestræbelser på at forebygge og bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer. |
| --- | --- |

—

støtte til de ukrainske myndigheder med henblik på at udvikle nye nationale foranstaltninger til at styrke kapaciteter til og kollektive bestræbelser på at forebygge og bekæmpe ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer.

5.   Køn

For at øge effektiviteten af politikkerne for kontrol med våben, ammunition og sprængstoffer og sikre, at gennemførelsen af dem forbedrer sikkerheden for både kvinder og mænd, vil kønsaspektet blive integreret i de foranstaltninger, der støttes ved denne afgørelse, og håndteret gennem teknisk rådgivning og ekspertise, udvikling af videnprodukter og uddannelse.

6.   Begunstigede

De direkte begunstigede af indsatsen vil være de nationale myndigheder i Ukraine, der har ansvar for forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med våben, ammunition og sprængstoffer. Det drejer sig primært om følgende nationale myndigheder: indenrigsministeriet, herunder dets ekspert- og licensudstedelsestjenester, Ukraines nationale politi, det nationale grænsepoliti og de statslige skattemyndigheder/statslige toldmyndigheder. Andre bemyndigede nationale myndigheder — såsom Ukraines sikkerhedstjeneste — vil blive inddraget fra sag til sag.

De indirekte begunstigede af indsatsen vil være de befolkningsgrupper i Ukraine og dets europæiske naboskabsområde, der er i fare som følge af brugen af ulovlige våben, ammunition og sprængstoffer i forbindelse med kriminelle aktiviteter, terrorisme og voldeligt misbrug.

EU og medlemsstaterne vil også være indirekte begunstigede af projektet, da de vil drage fordel af de ukrainske myndigheders feedback om de kortlagte handelsruter for ulovlige våben.

7.   Unionens synlighed

OSCE skal træffe alle passende foranstaltninger for at skabe opmærksomhed omkring det faktum, at indsatsen finansieres af Unionen. Sådanne foranstaltninger vil blive gennemført i overensstemmelse med Kommissionens håndbog i kommunikation og synlighed for Den Europæiske Unions optræden udadtil. OSCE vil dermed sikre synligheden af Unionens bidrag gennem passende branding og PR, som fremhæver EU's rolle, sikrer åbenhed i dets indsats og skaber øget bevidsthed om grundene til afgørelsen og om Unionens støtte til den og resultaterne af denne støtte. Det materiale, der produceres i forbindelse med projektet, vil på en iøjnefaldende måde vise Den Europæiske Unions flag i overensstemmelse med Unionens retningslinjer for korrekt anvendelse og gengivelse af flaget.

I betragtning af at de planlagte aktiviteter varierer meget i omfang og karakter, vil der blive brugt en række PR-værktøjer, herunder traditionelle medier, websteder, sociale medier og informations- og PR-materiale, bl.a. infografik, foldere, nyhedsbreve, pressemeddelelser og andet, hvis det er relevant. Publikationer, offentlige begivenheder, kampagner, udstyr og bygge- og anlægsarbejder, der er indkøbt under projektet, vil blive brandet i overensstemmelse hermed. For yderligere at forstærke effekten ved at øge bevidstheden hos de forskellige nationale regeringer og i offentligheden, i det internationale samfund samt blandt lokale og internationale medier vil henvendelse til hver enkelt målgruppe ske i et sprog, der er tilpasset denne målgruppe.

8.   Varighed

På baggrund af de erfaringer, der er gjort med gennemførelsen af afgørelse (FUSP) 2017/1424, og under hensyntagen til indsatsens brede anvendelsesområde, antallet af projektbegunstigede og antallet og kompleksiteten af de planlagte aktiviteter er tidsrammen for gennemførelsen 36 måneder.

9.   Teknisk gennemførelsesinstans

Den tekniske gennemførelse af denne afgørelse overlades til OSCE-Sekretariatet — Centret for Konfliktforebyggelse (CPC) og OSCE's projektkoordinator i Ukraine. OSCE vil gennemføre aktiviteterne i henhold til denne afgørelse i koordinering og samarbejde med andre internationale organisationer og agenturer, navnlig med henblik på at sikre effektive synergier og undgå overlapning af aktiviteter.

10.   Styringskomitéen

Styringskomitéen for dette projekt vil bestå af repræsentanter for den højtstående repræsentant, for EU's delegation i Kiev og for gennemførelsesinstansen, jf. dette bilags punkt 6. Gennemførelsesinstansen, som bistås af styringskomitéen, vil sikre, at gennemførelsen af projektet sker i koordination med EU's øvrige beslægtede bistand til Ukraine, f.eks. strategien for integreret grænseforvaltning (støttet af Kommissionens europæiske naboskabsinstrument), det regionale samarbejde med Vestbalkan inden for kontrol med SALW gennemført af UNDP/SEESAC (støttet af Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1788 (1) og (FUSP) 2016/2356 (2)), EU's og Ukraines retshåndhævelsessamarbejde inden for ulovlig handel med skydevåben (støttet af Kommissionens GD for Migration og Indre Anliggender, Europol og EMPACT-skydevåben), det arbejde, der udføres af Conflict Armament Research i Ukraine (støttet ved Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2283 (3)), EU's missioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik EUAM Ukraine og EUBAM Moldova og Ukraine og deres støtteaktiviteter med henblik på grænsekontrol og det arbejde, som Den Internationale Organisation for Migration (IOM) udfører med afvæbning, demobilisering og reintegration af tidligere krigere (støttet af Kommissionens instrument, der bidrager til stabilitet og fred). Styringskomitéen vil regelmæssigt indbyde repræsentanter for de ukrainske regeringspartnere. Styringskomitéen kan også indbyde repræsentanter for enheder involveret i projekter i Ukraine, som har et lignende eller beslægtet mål. Styringskomitéen vil regelmæssigt, mindst sjette måned, føre tilsyn med gennemførelsen af denne afgørelse, bl.a. ved hjælp af elektroniske kommunikationsmidler.

11.   Rapportering

Rapporteringen, såvel beretning som regnskab, skal dække indsatsen i sin helhed som beskrevet i den pågældende specifikke finansieringsaftale og det tilknyttede budget, uanset om denne indsats finansieres helt eller delvist af Rådets afgørelse.

---

(1)  Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1788 af 19. november 2018 til støtte for Clearinginstitutionen for kontrol med håndvåben og lette våben i Sydøst- og Østeuropa (SEESAC) til gennemførelsen af den regionale køreplan for bekæmpelse af ulovlig våbenhandel på Vestbalkan (EUT L 293 af 20.11.2018, s. 11).

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2016/2356 af 19. december 2016 til støtte for SEESAC's nedrustnings- og våbenkontrolaktiviteter i Sydøsteuropa som led i EU-strategien for bekæmpelse af ulovlig ophobning af og handel med SALW samt ammunition hertil (EUT L 348 af 21.12.2016, s. 60).

(3)  Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2283 af 11. december 2017 til støtte for en global rapporteringsmekanisme vedrørende ulovlige håndvåben og lette våben og andre ulovlige konventionelle våben og ammunition hertil for at mindske risikoen for ulovlig handel hermed (»iTrace III«) (EUT L 328 af 12.12.2017, s. 20).

---

| 3.12.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 312/55 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 312/55

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/2010

af 12. november 2019

om fastlæggelse af bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner i forbindelse med affaldsforbrænding

(meddelt under nummer C(2019) 7987)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (1), særlig artikel 13, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner bør lægges til grund for godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af kapitel II i direktiv 2010/75/EU, og de kompetente myndigheder bør fastlægge emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsbetingelser ikke overskrider de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i BAT-konklusionerne. |
| --- | --- |

(1)

Bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner bør lægges til grund for godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af kapitel II i direktiv 2010/75/EU, og de kompetente myndigheder bør fastlægge emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsbetingelser ikke overskrider de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i BAT-konklusionerne.

| (2) | Forummet bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikkestatslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, og som blev oprettet ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 (2), forelagde den 27. februar 2019 Kommissionen sin udtalelse om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet for affaldsforbrænding. Udtalelsen er offentligt tilgængelig. |
| --- | --- |

(2)

Forummet bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikkestatslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, og som blev oprettet ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 (2), forelagde den 27. februar 2019 Kommissionen sin udtalelse om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet for affaldsforbrænding. Udtalelsen er offentligt tilgængelig.

| (3) | BAT-konklusionerne, der er vedlagt i bilaget til denne afgørelse, er det væsentligste element i BAT-referencedokumentet. |
| --- | --- |

(3)

BAT-konklusionerne, der er vedlagt i bilaget til denne afgørelse, er det væsentligste element i BAT-referencedokumentet.

| (4) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusionerne om affaldsforbrænding som fastsat i bilaget vedtages.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. november 2019.

På Kommissionens vegne

Karmenu VELLA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 om oprettelse af et forum til udveksling af informationer i henhold til artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (EUT C 146 af 17.5.2011, s. 3).

2

---

BILAG

BEDSTE TILGÆNGELIGE TEKNIK (BAT)-KONKLUSIONER FOR AFFALDSFORBRÆNDING

ANVENDELSESOMRÅDE

Disse bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner vedrører følgende aktiviteter, jf. bilag I til direktiv 2010/75/EU:

| 5.2. | Bortskaffelse eller nyttiggørelse af affald i affaldsforbrændingsanlæg:






  a) | for ikke-farligt affald, hvor kapaciteten er større end 3 ton/time |
| --- | --- | --- |

5.2.

Bortskaffelse eller nyttiggørelse af affald i affaldsforbrændingsanlæg:

a)

for ikke-farligt affald, hvor kapaciteten er større end 3 ton/time

| b) | for farligt affald, hvor kapaciteten er større end 10 ton/dag. |
| --- | --- |

b)

for farligt affald, hvor kapaciteten er større end 10 ton/dag.

| 5.2. | Bortskaffelse eller nyttiggørelse af affald i affaldsmedforbrændingsanlæg:






  a) | for ikke-farligt affald, hvor kapaciteten er større end 3 ton/time |
| --- | --- | --- |

5.2.

Bortskaffelse eller nyttiggørelse af affald i affaldsmedforbrændingsanlæg:

a)

for ikke-farligt affald, hvor kapaciteten er større end 3 ton/time

| b) | for farligt affald, hvor kapaciteten er større end 10 ton/dag, |
| --- | --- |

b)

for farligt affald, hvor kapaciteten er større end 10 ton/dag,

hvis hovedformål ikke er produktion af materielle produkter, og hvor mindst en af følgende betingelser er opfyldt:

| — | Kun affald, bortset fra affald som defineret i artikel 3, nr. 31), litra b), i direktiv 2010/75/EU, forbrændes. |
| --- | --- |

—

Kun affald, bortset fra affald som defineret i artikel 3, nr. 31), litra b), i direktiv 2010/75/EU, forbrændes.

| — | Over 40 % af den resulterende varmeafgivelse kommer fra farligt affald. |
| --- | --- |

—

Over 40 % af den resulterende varmeafgivelse kommer fra farligt affald.

| — | Blandet kommunalt affald forbrændes. |
| --- | --- |

—

Blandet kommunalt affald forbrændes.

| 5.3 | a) | Bortskaffelse af ikke-farligt affald, hvor kapaciteten er større end 50 ton/dag, og som omfatter behandling af slagge/bundaske fra affaldsforbrændingen. |
| --- | --- | --- |

5.3

a)

Bortskaffelse af ikke-farligt affald, hvor kapaciteten er større end 50 ton/dag, og som omfatter behandling af slagge/bundaske fra affaldsforbrændingen.

| 5.3. | b) | Nyttiggørelse eller en blanding af nyttiggørelse og bortskaffelse af ikke-farligt affald, hvor kapaciteten er større end 75 ton/dag, og som omfatter behandling af slagge/bundaske fra affaldsforbrændingen. |
| --- | --- | --- |

5.3.

b)

Nyttiggørelse eller en blanding af nyttiggørelse og bortskaffelse af ikke-farligt affald, hvor kapaciteten er større end 75 ton/dag, og som omfatter behandling af slagge/bundaske fra affaldsforbrændingen.

| 5.1. | Bortskaffelse eller nyttiggørelse af farligt affald, hvor kapaciteten er større end 10 ton/dag, og som omfatter behandling af slagge/bundaske fra affaldsforbrændingen. |
| --- | --- |

5.1.

Bortskaffelse eller nyttiggørelse af farligt affald, hvor kapaciteten er større end 10 ton/dag, og som omfatter behandling af slagge/bundaske fra affaldsforbrændingen.

Disse BAT-konklusioner omhandler ikke følgende:

| — | Forbehandling af affald forud for forbrænding. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for affaldsbehandling. |
| --- | --- |

—

Forbehandling af affald forud for forbrænding. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for affaldsbehandling.

| — | Behandling af forbrændingsflyveaske og andre restprodukter fra røggasrensning (FGC). Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for affaldsbehandling. |
| --- | --- |

—

Behandling af forbrændingsflyveaske og andre restprodukter fra røggasrensning (FGC). Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for affaldsbehandling.

| — | Forbrænding eller medforbrænding af udelukkende gasformigt affald, bortset fra forbrænding som følge af termisk behandling af affald. |
| --- | --- |

—

Forbrænding eller medforbrænding af udelukkende gasformigt affald, bortset fra forbrænding som følge af termisk behandling af affald.

| — | Behandling af affald i anlæg, der er omfattet af artikel 42, stk. 2, i direktiv 2010/75/EU. |
| --- | --- |

—

Behandling af affald i anlæg, der er omfattet af artikel 42, stk. 2, i direktiv 2010/75/EU.

Andre BAT-konklusioner og referencedokumenter, som kan være relevante for de aktiviteter, der er omhandlet i disse BAT-konklusioner, er følgende:

| — | affaldsbehandling (WT) |
| --- | --- |

—

affaldsbehandling (WT)

| — | økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger (ECM) |
| --- | --- |

—

økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger (ECM)

| — | emissioner fra oplagring (EFS) |
| --- | --- |

—

emissioner fra oplagring (EFS)

| — | energieffektivitet (ENE) |
| --- | --- |

—

energieffektivitet (ENE)

| — | industrielle kølesystemer (ICS) |
| --- | --- |

—

industrielle kølesystemer (ICS)

| — | overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg (ROM) |
| --- | --- |

—

overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg (ROM)

| — | store fyringsanlæg (LCP) |
| --- | --- |

—

store fyringsanlæg (LCP)

| — | spildevands- og luftrensning og dertil hørende styringssystemer i den kemiske sektor (CWW). |
| --- | --- |

—

spildevands- og luftrensning og dertil hørende styringssystemer i den kemiske sektor (CWW).

DEFINITIONER

I disse BAT-konklusioner gælder følgende generelle definitioner:

| Udtryk | Definition |
| --- | --- |
| Generelle udtryk |
| Kedeleffektivitet | Forholdet mellem den energi, der produceres ved kedlens produktion (f.eks. damp og varmt vand), og affaldets og støttebrændslets energiinput til ovnen (som nedre brændværdi). |
| Slaggebehandlingsanlæg | Anlæg til behandling af slagge/bundaske fra forbrænding af affald med henblik på at adskille og genvinde den værdifulde del og muliggøre gavnlig anvendelse af den resterende del.
  Dette omfatter ikke adskillelse af større metalstykker på forbrændingsanlægget. |
| Klinisk risikoaffald | Smitsomt eller på anden vis farligt affald fra den primære og sekundære sundhedssektor (f.eks. hospitaler). |
| Rørførte emissioner | Emissioner af forurenende stoffer til miljøet gennem enhver form for kanal, rør, skorsten, tragt, aftræk mv. |
| Kontinuerlig måling | Måling ved hjælp af et automatisk målesystem, som er permanent monteret på anlægsområdet. |
| Diffuse emissioner | Ikkerørførte emissioner (f.eks. af støv, flygtige forbindelser eller lugt) til miljøet, som kan stamme fra »områdekilder« (f.eks. tankskibe og tankvogne) eller »punktkilder« (f.eks. rørflanger). |
| Eksisterende anlæg | Et anlæg, som ikke er et nyt anlæg. |
| Flyveaske | Partikler fra forbrændingskammeret, eller som er dannet i røggasstrømmen, og som transporteres i røggassen. |
| Farligt affald | Farligt affald som defineret i artikel 3, nr. 2), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (1). |
| Forbrænding af affald | Forbrænding af affald, enten alene eller i kombination med brændsler, på et forbrændingsanlæg. |
| Forbrændingsanlæg | Enten et affaldsforbrændingsanlæg som defineret i artikel 3, nr. 40), i direktiv 2010/75/EU eller et affaldsmedforbrændingsanlæg som defineret i artikel 3, nr. 41), i direktiv 2010/75/EU, der er omfattet af disse BAT-konklusioner. |
| Væsentlig opgradering af anlæg | En større ændring af et anlæg med hensyn til design eller teknologi og større justeringer eller udskiftninger af proces- og/eller renseenheder og det tilhørende udstyr. |
| Fast kommunalt affald | Fast affald fra husholdninger (blandet eller særskilt indsamlet) samt fast affald fra andre kilder, der med hensyn til type og sammensætning kan sammenlignes med husholdningsaffald. |
| Nyt anlæg | Et anlæg, der først er givet tilladelse til efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et anlæg efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner. |
| Andet ikke-farligt affald | Ikke-farligt affald, der hverken er kommunalt fast affald eller spildevandsslam. |
| Del af et forbrændingsanlæg | Med henblik på bestemmelse af et forbrændingsanlægs bruttoelvirkningsgrad eller bruttovirkningsgrad kan en »del af anlægget« f.eks. henvise til:






  — | en anlægslinje og dens dampsystem særskilt |

Udtryk

Definition

Generelle udtryk

Kedeleffektivitet

Forholdet mellem den energi, der produceres ved kedlens produktion (f.eks. damp og varmt vand), og affaldets og støttebrændslets energiinput til ovnen (som nedre brændværdi).

Slaggebehandlingsanlæg

Anlæg til behandling af slagge/bundaske fra forbrænding af affald med henblik på at adskille og genvinde den værdifulde del og muliggøre gavnlig anvendelse af den resterende del.

Dette omfatter ikke adskillelse af større metalstykker på forbrændingsanlægget.

Klinisk risikoaffald

Smitsomt eller på anden vis farligt affald fra den primære og sekundære sundhedssektor (f.eks. hospitaler).

Rørførte emissioner

Emissioner af forurenende stoffer til miljøet gennem enhver form for kanal, rør, skorsten, tragt, aftræk mv.

Kontinuerlig måling

Måling ved hjælp af et automatisk målesystem, som er permanent monteret på anlægsområdet.

Diffuse emissioner

Ikkerørførte emissioner (f.eks. af støv, flygtige forbindelser eller lugt) til miljøet, som kan stamme fra »områdekilder« (f.eks. tankskibe og tankvogne) eller »punktkilder« (f.eks. rørflanger).

Eksisterende anlæg

Et anlæg, som ikke er et nyt anlæg.

Flyveaske

Partikler fra forbrændingskammeret, eller som er dannet i røggasstrømmen, og som transporteres i røggassen.

Farligt affald

Farligt affald som defineret i artikel 3, nr. 2), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (1).

Forbrænding af affald

Forbrænding af affald, enten alene eller i kombination med brændsler, på et forbrændingsanlæg.

Forbrændingsanlæg

Enten et affaldsforbrændingsanlæg som defineret i artikel 3, nr. 40), i direktiv 2010/75/EU eller et affaldsmedforbrændingsanlæg som defineret i artikel 3, nr. 41), i direktiv 2010/75/EU, der er omfattet af disse BAT-konklusioner.

Væsentlig opgradering af anlæg

En større ændring af et anlæg med hensyn til design eller teknologi og større justeringer eller udskiftninger af proces- og/eller renseenheder og det tilhørende udstyr.

Fast kommunalt affald

Fast affald fra husholdninger (blandet eller særskilt indsamlet) samt fast affald fra andre kilder, der med hensyn til type og sammensætning kan sammenlignes med husholdningsaffald.

Nyt anlæg

Et anlæg, der først er givet tilladelse til efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et anlæg efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner.

Andet ikke-farligt affald

Ikke-farligt affald, der hverken er kommunalt fast affald eller spildevandsslam.

Del af et forbrændingsanlæg

Med henblik på bestemmelse af et forbrændingsanlægs bruttoelvirkningsgrad eller bruttovirkningsgrad kan en »del af anlægget« f.eks. henvise til:

—

en anlægslinje og dens dampsystem særskilt

| — | en del af dampsystemet, som er forbundet til en eller flere kedler, som igen er forbundet til en kondensturbine |
| --- | --- |

—

en del af dampsystemet, som er forbundet til en eller flere kedler, som igen er forbundet til en kondensturbine

| — | resten af det samme dampsystem, der anvendes til et andet formål, f.eks. hvis dampen eksporteres direkte. |
| --- | --- |

—

resten af det samme dampsystem, der anvendes til et andet formål, f.eks. hvis dampen eksporteres direkte.

Periodisk måling

Måling ved specificerede tidsintervaller ved hjælp af manuelle eller automatiske metoder.

Restprodukter

Enhver form for flydende eller fast affald, der frembringes af et forbrændingsanlæg eller af et slaggebehandlingsanlæg.

Følsomme omgivelser

Områder, der har behov for særlig beskyttelse såsom:

| — | beboelsesområder |
| --- | --- |

—

beboelsesområder

| — | områder, hvor der udføres menneskelige aktiviteter (f.eks. nærliggende arbejdspladser, skoler, daginstitutioner, rekreative områder, hospitaler og plejehjem). |
| --- | --- |

—

områder, hvor der udføres menneskelige aktiviteter (f.eks. nærliggende arbejdspladser, skoler, daginstitutioner, rekreative områder, hospitaler og plejehjem).

Spildevandsslam

Resterende slam fra oplagring, håndtering og behandling af by- eller industrispildevand. I disse BAT-konklusioner medregnes ikke resterende slam, der udgør farligt affald.

Slagge/bundaske

Restprodukter i fast form, der fjernes fra ovnen, når affaldet er blevet forbrændt.

Gyldig halvtimesmiddelværdi

Et halvtimesmiddelværdi betragtes som gyldig, når der ikke er vedligeholdelse eller fejl i det automatiske målesystem.

| Udtryk | Definition |
| --- | --- |
| Forurenende stoffer og parametre |
| As | Summen af arsen og arsenforbindelser, udtrykt som As. |
| Cd | Summen af cadmium og cadmiumforbindelser, udtrykt som Cd. |
| Cd + Tl | Summen af cadmium og thallium samt forbindelser deraf, udtrykt som Cd+Tl. |
| CO | Carbonmonoxid. |
| CR | Summen af chrom og chromforbindelser, udtrykt som Cr. |
| CU | Summen af kobber og kobberforbindelser, udtrykt som Cu. |
| Dioxinlignende PCB | PCB, der udviser samme toksicitet som de 2,3,7,8-substituerede PCDD/PCDF ifølge Verdenssundhedsorganisationen (WHO). |
| Støv | Samlet mængde partikler (i luft). |
| HCl | Hydrogenchlorid. |
| HF | Hydrogenfluorid. |
| Hg | Summen af kviksølv og kviksølvforbindelser, udtrykt som Hg. |
| Glødetab | Ændring i masse som følge af opvarmning af en prøve under specificerede forhold. |
| N2O | Dinitrogenmonoxid (dinitrogenoxid). |
| NH3 | Ammoniak. |
| NH4-N | Ammoniumkvælstof, udtrykt som N, indeholder fri ammoniak (NH3) og ammonium (NH4
  +). |
| Ni | Summen af nikkel og nikkelforbindelser, udtrykt som Ni. |
| NOX | Summen af nitrogenmonoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2), udtrykt som NO2. |
| Pb | Summen af bly og blyforbindelser, udtrykt som Pb. |
| PBDD/F | Polybromerede dibenzo-p-dioxiner og -furaner. |
| PCB | Polychlorerede biphenyler. |
| PCDD/F | Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner/furaner. |
| POP'er | Persistente organiske miljøgifte som anført i bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 (2) med senere ændringer. |
| Sb | Summen af antimon og antimonforbindelser, udtrykt som Sb. |
| Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V | Summen af antimon, arsen, bly, chrom, kobolt, kobber, mangan, nikkel, vanadium og forbindelser deraf, udtrykt som Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V. |
| SO2 | Svovldioxid. |
| Sulfat (SO4
  2-) | Opløst sulfat udtrykt som SO4
  2-. |
| TOC | Totalt organisk kulstof, udtrykt som C (i vand). Omfatter alle organiske forbindelser. |
| TOC-indhold (i faste restprodukter) | Samlet organisk kulstofindhold. Den mængde kulstof, der omdannes til kuldioxid ved forbrænding, og som ikke frigøres som kuldioxid ved syrebehandling. |
| TSS | Total suspenderet stof. Massekoncentration af alt suspenderet stof (i vand) målt ved filtrering gennem glasfiberfiltre og gravimetri. |
| Tl | Summen af thallium og forbindelser deraf, udtrykt som Tl. |
| TVOC | Total gasformigt organisk kulstof, udtrykt som C (i luft). |
| Zn | Summen af zink og zinkforbindelser, udtrykt som Zn. |

Udtryk

Definition

Forurenende stoffer og parametre

As

Summen af arsen og arsenforbindelser, udtrykt som As.

Cd

Summen af cadmium og cadmiumforbindelser, udtrykt som Cd.

Cd + Tl

Summen af cadmium og thallium samt forbindelser deraf, udtrykt som Cd+Tl.

CO

Carbonmonoxid.

CR

Summen af chrom og chromforbindelser, udtrykt som Cr.

CU

Summen af kobber og kobberforbindelser, udtrykt som Cu.

Dioxinlignende PCB

PCB, der udviser samme toksicitet som de 2,3,7,8-substituerede PCDD/PCDF ifølge Verdenssundhedsorganisationen (WHO).

Støv

Samlet mængde partikler (i luft).

HCl

Hydrogenchlorid.

HF

Hydrogenfluorid.

Hg

Summen af kviksølv og kviksølvforbindelser, udtrykt som Hg.

Glødetab

Ændring i masse som følge af opvarmning af en prøve under specificerede forhold.

N2O

Dinitrogenmonoxid (dinitrogenoxid).

NH3

Ammoniak.

NH4-N

Ammoniumkvælstof, udtrykt som N, indeholder fri ammoniak (NH3) og ammonium (NH4
  +).

Ni

Summen af nikkel og nikkelforbindelser, udtrykt som Ni.

NOX

Summen af nitrogenmonoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2), udtrykt som NO2.

Pb

Summen af bly og blyforbindelser, udtrykt som Pb.

PBDD/F

Polybromerede dibenzo-p-dioxiner og -furaner.

PCB

Polychlorerede biphenyler.

PCDD/F

Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner/furaner.

POP'er

Persistente organiske miljøgifte som anført i bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 (2) med senere ændringer.

Sb

Summen af antimon og antimonforbindelser, udtrykt som Sb.

Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V

Summen af antimon, arsen, bly, chrom, kobolt, kobber, mangan, nikkel, vanadium og forbindelser deraf, udtrykt som Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V.

SO2

Svovldioxid.

Sulfat (SO4
  2-)

Opløst sulfat udtrykt som SO4
  2-.

TOC

Totalt organisk kulstof, udtrykt som C (i vand). Omfatter alle organiske forbindelser.

TOC-indhold (i faste restprodukter)

Samlet organisk kulstofindhold. Den mængde kulstof, der omdannes til kuldioxid ved forbrænding, og som ikke frigøres som kuldioxid ved syrebehandling.

TSS

Total suspenderet stof. Massekoncentration af alt suspenderet stof (i vand) målt ved filtrering gennem glasfiberfiltre og gravimetri.

Tl

Summen af thallium og forbindelser deraf, udtrykt som Tl.

TVOC

Total gasformigt organisk kulstof, udtrykt som C (i luft).

Zn

Summen af zink og zinkforbindelser, udtrykt som Zn.

AKRONYMER

I disse BAT-konklusioner gælder følgende forkortelser:

| Akronym (forkortelse) | Definition |
| --- | --- |
| EMS | Miljøledelsessystem |
| FDBR | Fachverband Anlagenbau (fra organisationens tidligere navn: Fachverband Dampfkessel-, Behälter- und Rohrleitungsbau) |
| FGC | Røggasrensning |
| OTNOC | Andre betingelser end normale driftsbetingelser |
| SCR | Selektiv katalytisk reduktion |
| SNCR | Selektiv ikke-katalytisk reduktion |
| I-TEQ | International toksicitetsækvivalent i henhold til Den Nordatlantiske Traktats Organisations (NATO) ordninger. |
| WHO-TEQ | Toksicitetsækvivalent i henhold til Verdenssundhedsorganisationens (WHO) ordninger |

Akronym (forkortelse)

Definition

EMS

Miljøledelsessystem

FDBR

Fachverband Anlagenbau (fra organisationens tidligere navn: Fachverband Dampfkessel-, Behälter- und Rohrleitungsbau)

FGC

Røggasrensning

OTNOC

Andre betingelser end normale driftsbetingelser

SCR

Selektiv katalytisk reduktion

SNCR

Selektiv ikke-katalytisk reduktion

I-TEQ

International toksicitetsækvivalent i henhold til Den Nordatlantiske Traktats Organisations (NATO) ordninger.

WHO-TEQ

Toksicitetsækvivalent i henhold til Verdenssundhedsorganisationens (WHO) ordninger

GENERELLE BETRAGTNINGER

De bedste tilgængelige teknikker

De teknikker, der er anført og beskrevet i disse BAT-konklusioner, er hverken foreskrivende eller udtømmende. Der kan anvendes andre teknikker, der som minimum sikrer et tilsvarende miljøbeskyttelsesniveau.

Medmindre andet er anført, kan disse BAT-konklusioner anvendes generelt.

Emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissioner til luft

De emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissioner til luft i disse BAT-konklusioner, henviser til koncentrationer udtrykt som masse af udledte stoffer pr. volumen røggas eller udsuget luft under følgende standardbetingelser: tør gas ved en temperatur på 273,15 K og et tryk på 101,3 kPa, udtrykt i mg/Nm3, μg/Nm3, ng I-TEQ/Nm3 eller ng WHO-TEQ/Nm3.

Den referencetilstand, ilt, der anvendes til at udtrykke BAT-AEL'erne i dette dokument, er vist i tabellen nedenfor.

| Aktivitet | Referencetilstand, ilt (OR) |
| --- | --- |
| Forbrænding af affald | 11 tør volumenprocent |
| Slaggebehandling | Ingen korrektion for iltniveauet |

Aktivitet

Referencetilstand, ilt (OR)

Forbrænding af affald

11 tør volumenprocent

Slaggebehandling

Ingen korrektion for iltniveauet

Formlen for beregning af emissionskoncentrationen ved et referencetilstand, ilt, er:

Image 1

hvor:

| ER | : | beregnet emissionskoncentration ved referencetilstand, ilt, OR |
| --- | --- | --- |
| OR | : | referencetilstand for iltkoncentration i volumenprocent |
| EM | : | målt emissionskoncentration |
| OM | : | målt iltkoncentration i volumenprocent. |

ER

:

beregnet emissionskoncentration ved referencetilstand, ilt, OR

OR

:

referencetilstand for iltkoncentration i volumenprocent

EM

:

målt emissionskoncentration

OM

:

målt iltkoncentration i volumenprocent.

For midlingstiden gælder følgende definitioner:

| Målingens art | Midlingsperiode | Definition |
| --- | --- | --- |
| Kontinuerligt | Halvtimesmiddelværdi | Middelværdi over en periode på 30 minutter |
| Døgnmiddelværdi | Gennemsnit over en periode på et døgn baseret på gyldige halvtimesmiddelværdier |
| Periodisk | Middelværdi i prøvetagningsperioden | Middelværdi af tre på hinanden følgende målinger på mindst 30 minutter hver (3) |
| Langtidsprøvetagning | Værdi over en prøvetagningsperiode på 2-4 uger |

Målingens art

Midlingsperiode

Definition

Kontinuerligt

Halvtimesmiddelværdi

Middelværdi over en periode på 30 minutter

Døgnmiddelværdi

Gennemsnit over en periode på et døgn baseret på gyldige halvtimesmiddelværdier

Periodisk

Middelværdi i prøvetagningsperioden

Middelværdi af tre på hinanden følgende målinger på mindst 30 minutter hver (3)

Langtidsprøvetagning

Værdi over en prøvetagningsperiode på 2-4 uger

Når affald medforbrændes med brændsler, som ikke udgør affald, gælder de BAT-AEL'er for emissioner til luft, der er anført i disse BAT-konklusioner, for hele den producerede røggasmængde.

Emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissioner til vand

De emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissioner til vand i disse BAT-konklusioner, henviser til koncentrationer (masse af udledte stoffer pr. spildevandsmængde), udtrykt i mg/l eller I-TEQ/l.

For spildevand fra FGC henvises der i BAT-AEL'erne til enten stikprøver (kun for TSS) eller til døgngennemsnit, dvs. flowproportionale sammensatte prøver af 24 timer. Tidsproportional kombineret prøvetagning kan anvendes, forudsat at der påvises et tilstrækkelig stabilt flow.

For spildevand fra slaggebehandling henviser BAT-AEL'erne til et af følgende to tilfælde:

| — | i tilfælde af kontinuerlige udledninger, døgnmiddelværdier, dvs. flowproportionale sammensatte prøver af 24 timer |
| --- | --- |

—

i tilfælde af kontinuerlige udledninger, døgnmiddelværdier, dvs. flowproportionale sammensatte prøver af 24 timer

| — | i tilfælde af batchudledninger, gennemsnitsværdier for udslippets varighed taget som flowproportionale sammensatte prøver, eller, forudsat at spildevandet er tilstrækkeligt blandet og homogent, en stikprøve udtaget inden udledning. |
| --- | --- |

—

i tilfælde af batchudledninger, gennemsnitsværdier for udslippets varighed taget som flowproportionale sammensatte prøver, eller, forudsat at spildevandet er tilstrækkeligt blandet og homogent, en stikprøve udtaget inden udledning.

BAT-AEL'erne for emissioner til vand gælder på det sted, hvor emissionen forlader anlægget.

Energieffektivitetsniveauer for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEEL'er)

De BAT-AEEL'er, der er anført i disse BAT-konklusioner for forbrænding af ikke-farligt affald, bortset fra spildevandsslam og farligt træaffald, udtrykkes som:

| — | bruttoelvirkningsgrad i det tilfælde, at et forbrændingsanlæg eller dele af et forbrændingsanlæg producerer elektricitet ved hjælp af en kondensationsturbine |
| --- | --- |

—

bruttoelvirkningsgrad i det tilfælde, at et forbrændingsanlæg eller dele af et forbrændingsanlæg producerer elektricitet ved hjælp af en kondensationsturbine

| — | bruttovirkningsgrad for forbrændingsanlæg eller dele af forbrændingsanlæg, som:






  — | kun producerer varme eller |
| --- | --- | --- |

—

bruttovirkningsgrad for forbrændingsanlæg eller dele af forbrændingsanlæg, som:

—

kun producerer varme eller

| — | producerer elektricitet ved hjælp af en modtryksturbine og varme, hvor dampen forlader turbinen. |
| --- | --- |

—

producerer elektricitet ved hjælp af en modtryksturbine og varme, hvor dampen forlader turbinen.

Dette er udtrykt som følger:

| Bruttoelvirkningsgrad | |
| --- | --- |
| Bruttovirkningsgrad | |

Bruttoelvirkningsgrad

Image 2

Bruttovirkningsgrad

Image 3

hvor:

| — We | : | genereret elektrisk effekt i MW |
| --- | --- | --- |
| — Qhe | : | termisk effekt leveret til varmevekslere på primærsiden i MW |
| — Qde | : | direkte eksporteret termisk effekt (som damp eller varmt vand) minus returstrømmens termiske effekt i MW |
| — Qb | : | termisk effekt produceret af kedlen i MW |
| — Qi | : | termisk effekt (som damp eller varmt vand), der anvendes internt (f.eks. til genopvarmning af røggas) i MW |
| — Qth | : | termisk input til varmebehandlingsenhederne (f.eks. ovne), herunder affald og støttebrændsel, der anvendes kontinuerligt (undtagen f.eks. til opstart), i MWth, udtrykt som den nedre brændværdi. |

— We

:

genereret elektrisk effekt i MW

— Qhe

:

termisk effekt leveret til varmevekslere på primærsiden i MW

— Qde

:

direkte eksporteret termisk effekt (som damp eller varmt vand) minus returstrømmens termiske effekt i MW

— Qb

:

termisk effekt produceret af kedlen i MW

— Qi

:

termisk effekt (som damp eller varmt vand), der anvendes internt (f.eks. til genopvarmning af røggas) i MW

— Qth

:

termisk input til varmebehandlingsenhederne (f.eks. ovne), herunder affald og støttebrændsel, der anvendes kontinuerligt (undtagen f.eks. til opstart), i MWth, udtrykt som den nedre brændværdi.

De BAT-AEEL'er, der er anført i disse BAT-konklusioner for forbrænding af spildevandsslam og af farligt affald, bortset fra farligt træaffald, udtrykkes som kedeleffektivitet.

BAT-AEEL'er udtrykkes i procent.

Den overvågning, der er forbundet med BAT-AEEL'erne, findes i BAT 2.

Indhold af uforbrændte stoffer i slagge/bundaske

Indholdet af uforbrændte stoffer i slagge/bundaske udtrykkes i masseprocent af tørstof enten som procent glødetab eller som procent TOC.

1.   BAT-KONKLUSIONER

1.1.   Miljøledelsessystemer

BAT 1.For at forbedre de overordnede miljøpræstationer er det BAT at indføre og anvende et miljøledelsessystem (EMS), som omfatter alle følgende elementer:

| i) | ledelsens engagement, lederskab og ansvarlighed, herunder den øverste ledelse, med henblik på indførelsen af et effektivt miljøledelsessystem |
| --- | --- |

i)

ledelsens engagement, lederskab og ansvarlighed, herunder den øverste ledelse, med henblik på indførelsen af et effektivt miljøledelsessystem

| ii) | en analyse, der omfatter fastlæggelse af organisationens kontekst, afdækning af interessenters behov og forventninger, fastlæggelse af de egenskaber ved anlægget, der er forbundet med mulige risici for miljøet (eller menneskers sundhed), samt af de gældende lovbestemte miljøkrav |
| --- | --- |

ii)

en analyse, der omfatter fastlæggelse af organisationens kontekst, afdækning af interessenters behov og forventninger, fastlæggelse af de egenskaber ved anlægget, der er forbundet med mulige risici for miljøet (eller menneskers sundhed), samt af de gældende lovbestemte miljøkrav

| iii) | udvikling af en miljøpolitik, der omfatter kontinuerlig forbedring af anlæggets miljøpræstation |
| --- | --- |

iii)

udvikling af en miljøpolitik, der omfatter kontinuerlig forbedring af anlæggets miljøpræstation

| iv) | fastlæggelse af mål og resultatindikatorer i forbindelse med væsentlige miljøforhold, herunder sikring af overholdelse af gældende lovbestemte krav |
| --- | --- |

iv)

fastlæggelse af mål og resultatindikatorer i forbindelse med væsentlige miljøforhold, herunder sikring af overholdelse af gældende lovbestemte krav

| v) | planlægning og gennemførelse af de nødvendige procedurer og handlinger (herunder korrigerende og forebyggende foranstaltninger, hvis det er nødvendigt) med henblik på at opfylde miljømålene og undgå miljørisici |
| --- | --- |

v)

planlægning og gennemførelse af de nødvendige procedurer og handlinger (herunder korrigerende og forebyggende foranstaltninger, hvis det er nødvendigt) med henblik på at opfylde miljømålene og undgå miljørisici

| vi) | fastlæggelse af strukturer, roller og ansvarsområder i forbindelse med miljøaspekter og -mål og tilvejebringelse af de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer |
| --- | --- |

vi)

fastlæggelse af strukturer, roller og ansvarsområder i forbindelse med miljøaspekter og -mål og tilvejebringelse af de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer

| vii) | sikring af den nødvendige kompetence og bevidstgørelse af det personale, hvis arbejde kan påvirke anlæggets miljøpræstationer (f.eks. gennem oplysning og uddannelse) |
| --- | --- |

vii)

sikring af den nødvendige kompetence og bevidstgørelse af det personale, hvis arbejde kan påvirke anlæggets miljøpræstationer (f.eks. gennem oplysning og uddannelse)

| viii) | intern og ekstern kommunikation |
| --- | --- |

viii)

intern og ekstern kommunikation

| ix) | fremme af medarbejdernes deltagelse i god miljøforvaltningspraksis |
| --- | --- |

ix)

fremme af medarbejdernes deltagelse i god miljøforvaltningspraksis

| x) | etablering og vedligeholdelse af en forvaltningsmanual og skriftlige procedurer til at kontrollere aktiviteter med betydelig indvirkning på miljøet samt relevante registre |
| --- | --- |

x)

etablering og vedligeholdelse af en forvaltningsmanual og skriftlige procedurer til at kontrollere aktiviteter med betydelig indvirkning på miljøet samt relevante registre

| xi) | effektiv driftsplanlægning og processtyring |
| --- | --- |

xi)

effektiv driftsplanlægning og processtyring

| xii) | gennemførelse af passende vedligeholdelsesprogrammer |
| --- | --- |

xii)

gennemførelse af passende vedligeholdelsesprogrammer

| xiii) | nødberedskabs- og indsatsprotokoller, herunder forebyggelse og/eller afbødning af de negative (miljømæssige) virkninger af nødsituationer |
| --- | --- |

xiii)

nødberedskabs- og indsatsprotokoller, herunder forebyggelse og/eller afbødning af de negative (miljømæssige) virkninger af nødsituationer

| xiv) | ved (gen)design af et (nyt) anlæg eller en del deraf, hensyntagen til dets miljøpåvirkninger i hele dets levetid, hvilket omfatter opførelse, vedligeholdelse, drift og nedlukning |
| --- | --- |

xiv)

ved (gen)design af et (nyt) anlæg eller en del deraf, hensyntagen til dets miljøpåvirkninger i hele dets levetid, hvilket omfatter opførelse, vedligeholdelse, drift og nedlukning

| xv) | gennemførelse af et overvågnings- og målingsprogram. Om nødvendigt kan der findes oplysninger i referencerapporten om overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg |
| --- | --- |

xv)

gennemførelse af et overvågnings- og målingsprogram. Om nødvendigt kan der findes oplysninger i referencerapporten om overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg

| xvi) | regelmæssig anvendelse af benchmarking for de enkelte sektorer |
| --- | --- |

xvi)

regelmæssig anvendelse af benchmarking for de enkelte sektorer

| xvii) | periodisk, uafhængig (så vidt det er praktisk muligt) intern revision og periodisk, uafhængig ekstern revision med henblik på at vurdere miljøresultaterne og fastlægge, om miljøledelsessystemet er i overensstemmelse med planlagte ordninger, og om det gennemføres og vedligeholdes korrekt |
| --- | --- |

xvii)

periodisk, uafhængig (så vidt det er praktisk muligt) intern revision og periodisk, uafhængig ekstern revision med henblik på at vurdere miljøresultaterne og fastlægge, om miljøledelsessystemet er i overensstemmelse med planlagte ordninger, og om det gennemføres og vedligeholdes korrekt

| xviii) | vurdering af årsagerne til manglende overensstemmelse, gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger som reaktion på manglende overensstemmelse, revision af effektiviteten af korrigerende foranstaltninger og fastlæggelse af, om der er eller kan opstå lignende uoverensstemmelser |
| --- | --- |

xviii)

vurdering af årsagerne til manglende overensstemmelse, gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger som reaktion på manglende overensstemmelse, revision af effektiviteten af korrigerende foranstaltninger og fastlæggelse af, om der er eller kan opstå lignende uoverensstemmelser

| xix) | den øverste ledelses periodiske gennemgang af miljøledelsessystemet og dets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet |
| --- | --- |

xix)

den øverste ledelses periodiske gennemgang af miljøledelsessystemet og dets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet

| xx) | opmærksomhed på og hensyntagen til udviklingen af renere teknikker. |
| --- | --- |

xx)

opmærksomhed på og hensyntagen til udviklingen af renere teknikker.

Specifikt for forbrændingsanlæg og, hvor det er relevant slaggebehandlingsanlæg, er det også BAT at indarbejde følgende elementer i miljøledelsessystemet:

| xxi) | for forbrændingsanlæg, styring af affaldsstrømme (se BAT 9) |
| --- | --- |

xxi)

for forbrændingsanlæg, styring af affaldsstrømme (se BAT 9)

| xxii) | for slaggebehandlingsanlæg, kvalitetsstyring af output (se BAT 10) |
| --- | --- |

xxii)

for slaggebehandlingsanlæg, kvalitetsstyring af output (se BAT 10)

| xxiii) | en plan for håndtering af restprodukter, herunder foranstaltninger, der tager sigte på at:






  a) | minimere dannelse af restprodukter |
| --- | --- | --- |

xxiii)

en plan for håndtering af restprodukter, herunder foranstaltninger, der tager sigte på at:

a)

minimere dannelse af restprodukter

| b) | optimere genbrug, regenerering, genanvendelse af og/eller energiudnyttelse fra restprodukterne |
| --- | --- |

b)

optimere genbrug, regenerering, genanvendelse af og/eller energiudnyttelse fra restprodukterne

| c) | sikre en korrekt bortskaffelse af restprodukter |
| --- | --- |

c)

sikre en korrekt bortskaffelse af restprodukter

| xxiv) | for forbrændingsanlæg, en OTNOC-håndteringsplan (se BAT 18) |
| --- | --- |

xxiv)

for forbrændingsanlæg, en OTNOC-håndteringsplan (se BAT 18)

| xxv) | for forbrændingsanlæg, en plan for håndtering af uheld (se afsnit 2.4) |
| --- | --- |

xxv)

for forbrændingsanlæg, en plan for håndtering af uheld (se afsnit 2.4)

| xxvi) | for slaggebehandlingsanlæg, styring af emissioner af diffust støv (se BAT 23) |
| --- | --- |

xxvi)

for slaggebehandlingsanlæg, styring af emissioner af diffust støv (se BAT 23)

| xxvii) | en lugthåndteringsplan, hvor der forventes og/eller er dokumenteret lugtgener i følsomme omgivelser (se afsnit 2.4) |
| --- | --- |

xxvii)

en lugthåndteringsplan, hvor der forventes og/eller er dokumenteret lugtgener i følsomme omgivelser (se afsnit 2.4)

| xxviii) | en støjhåndteringsplan (se også BAT 37), hvor der forventes og/eller er dokumenteret støjgener i følsomme omgivelser (se afsnit 2.4). |
| --- | --- |

xxviii)

en støjhåndteringsplan (se også BAT 37), hvor der forventes og/eller er dokumenteret støjgener i følsomme omgivelser (se afsnit 2.4).

Bemærkning

Ved forordning (EF) nr. 1221/2009 oprettes Den Europæiske Unions ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS), som er et eksempel på et miljøledelsessystem i overensstemmelse med denne BAT.

Anvendelse

Miljøledelsessystemets detaljeringsniveau og grad af formalisering vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de miljøpåvirkninger, det kan have (hvilket også afhænger af typen og mængden af det behandlede affald).

1.2.   Overvågning

BAT 2.Det er BAT at bestemme bruttoelvirkningsgraden, bruttovirkningsgraden eller kedeleffektiviteten for forbrændingsanlægget som helhed eller for alle de relevante dele af forbrændingsanlægget.

Beskrivelse

For nye forbrændingsanlæg eller efter hver ændring af et eksisterende forbrændingsanlæg, der i væsentlig grad kan påvirke energieffektiviteten, bestemmes bruttoelvirkningsgraden, bruttovirkningsgraden eller kedlens effektivitet ved udførelse af en prøvning af ydeevnen ved fuld belastning.

For et eksisterende forbrændingsanlæg, der ikke har gennemført en prøvning af ydeevnen, eller hvor en prøvning af ydeevnen ved fuld belastning ikke kan udføres af tekniske årsager, kan bruttoelvirkningsgraden, bruttovirkningsgraden eller kedlens effektivitet bestemmes ved at anvende værdier fra anlæggets projektering.

Til prøvning af ydeevne findes der ikke nogen EN-standard til bestemmelse af kedlens effektivitet i forbrændingsanlæg. For ristefyrede forbrændingsanlæg kan FDBR's retningslinje RL 7 anvendes.

BAT 3.Det er BAT at overvåge vigtige procesparametre, der er relevante for emissioner til luft og vand, herunder nedenstående.

| Strøm/beliggenhed | Parameter/parametre | Overvågning |
| --- | --- | --- |
| Røggas fra forbrænding af affald | Flow, iltkoncentration, temperatur, tryk, vanddampindhold | Kontinuerlig måling |
| Forbrændingskammer | Temperatur |
| Spildevand fra våd FGC | Flow, pH, temperatur |
| Spildevand fra slaggebehandlingsanlæg | Flow, pH, ledningsevne |

Strøm/beliggenhed

Parameter/parametre

Overvågning

Røggas fra forbrænding af affald

Flow, iltkoncentration, temperatur, tryk, vanddampindhold

Kontinuerlig måling

Forbrændingskammer

Temperatur

Spildevand fra våd FGC

Flow, pH, temperatur

Spildevand fra slaggebehandlingsanlæg

Flow, pH, ledningsevne

BAT 4.Det er BAT at overvåge rørførte emissioner til luft med mindst den frekvens, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

| Stof/
  parameter | Proces | Standard(er) (4) | Mindstefrekvens for overvågning (5) | Overvågning forbundet med |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NOX | Forbrænding af affald | Generiske EN-standarder | Kontinuerligt | BAT 29 |
| NH3 | Forbrænding af affald, når der anvendes SNCR og/eller SCR | Generiske EN-standarder | Kontinuerligt | BAT 29 |
| N2O | — | Forbrænding af affald i fluid bed-ovn |

Stof/

parameter

Proces

Standard(er) (4)

Mindstefrekvens for overvågning (5)

Overvågning forbundet med

NOX

Forbrænding af affald

Generiske EN-standarder

Kontinuerligt

BAT 29

NH3

Forbrænding af affald, når der anvendes SNCR og/eller SCR

Generiske EN-standarder

Kontinuerligt

BAT 29

N2O

—

Forbrænding af affald i fluid bed-ovn

| — | Forbrænding af affald, når der anvendes SNCR med brug af urea |
| --- | --- |

—

Forbrænding af affald, når der anvendes SNCR med brug af urea

EN 21258 (6)

En gang om året

BAT 29

CO

Forbrænding af affald

Generiske EN-standarder

Kontinuerligt

BAT 29

SO2

Forbrænding af affald

Generiske EN-standarder

Kontinuerligt

BAT 27

HCl

Forbrænding af affald

Generiske EN-standarder

Kontinuerligt

BAT 27

HF

Forbrænding af affald

Generiske EN-standarder

Kontinuerligt (7)

BAT 27

Støv

Slaggebehandling

EN 13284-1

En gang om året

BAT 26

Forbrænding af affald

Generiske EN-standarder og EN 13284-2

Kontinuerligt

BAT 25

Metaller og metalloider undtagen kviksølv (As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V)

Forbrænding af affald

EN 14385

En gang hver sjette måned

BAT 25

Hg

Forbrænding af affald

Generiske EN-standarder og EN 14884

Kontinuerligt (8)

BAT 31

TVOC

Forbrænding af affald

Generiske EN-standarder

Kontinuerligt

BAT 30

PBDD/F

Forbrænding af affald (9)

EN-standard foreligger ikke

En gang hver sjette måned

BAT 30

PCDD/F

Forbrænding af affald

EN 1948-1, EN 1948-2, EN 1948-3

En gang hver sjette måned for korttidsprøvetagning

BAT 30

Der findes ingen EN-standard for langtidsprøvetagning

EN 1948-2, EN 1948-3

En gang om måneden for langtidsprøvetagning  (10)

BAT 30

Dioxinlignende PCB

Forbrænding af affald

EN 1948-1, EN 1948-2, EN 1948-4

En gang hver sjette måned for korttidsprøvetagning  (11)

BAT 30

Der findes ingen EN-standard for langtidsprøvetagning

EN 1948-2, EN 1948-4

En gang hver måned for langtidsprøvetagning  (10)
   (11)

BAT 30

Benzo[a]pyren

Forbrænding af affald

EN-standard foreligger ikke

En gang om året

BAT 30

BAT 5.Det er BAT at foretage en passende overvågning af rørførte emissioner til luft fra forbrændingsanlægget under OTNOC.

Beskrivelse

Overvågningen kan ske ved direkte emissionsmålinger (f.eks. for forurenende stoffer, der overvåges kontinuerligt) eller ved overvågning af surrogatparametre, hvis dette viser sig at være af tilsvarende eller bedre videnskabelig kvalitet end ved direkte emissionsmålinger. Emissioner under opstart og nedlukning, mens der ikke forbrændes affald, herunder emissioner af PCDD/F, anslås ud fra målekampagner, f.eks. hvert tredje år, som gennemføres under planlagte opstarter/nedlukninger.

BAT 6.Det er BAT at overvåge emissioner til vand fra FGC og/eller behandling af slagge/bundaske med mindst den frekvens, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

| Stof/parameter | Proces | Standard(er) | Minimumsfrekvens for overvågning | Overvågning forbundet med |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Total organisk kulstof (TOC) | FGC | EN 1484 | En gang om måneden | BAT 34 |
| Slaggebehandling | En gang om måneden  (12) |
| Total suspenderet stof (TSS) | FGC | EN 872 | En gang om dagen  (13) |
| Slaggebehandling | En gang om måneden  (12) |
| As | FGC | Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 11885, EN ISO 15586 eller EN ISO 17294-2) | En gang om måneden |
| Cd | FGC |
| CR | FGC |
| CU | FGC |
| Mo | FGC |
| Ni | FGC |
| Pb | FGC | En gang om måneden |
| Slaggebehandling | En gang om måneden (12) |
| Sb | FGC | En gang om måneden |
| Tl | FGC |
| Zn | FGC |
| Hg | FGC | Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 12846 eller EN ISO 17852) |
| Ammoniumnitrogen (NH4-N) | Slaggebehandling | Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 11732, EN ISO 14911) | En gang om måneden (12) |
| Chlorid (Cl-) | Slaggebehandling | Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 10304-1, EN ISO 15682) |
| Sulfat (SO4
  2-) | Slaggebehandling | EN ISO 10304-1 |
| PCDD/F | FGC | EN-standard foreligger ikke | En gang om måneden (12) |
| Slaggebehandling | En gang hver sjette måned |

Stof/parameter

Proces

Standard(er)

Minimumsfrekvens for overvågning

Overvågning forbundet med

Total organisk kulstof (TOC)

FGC

EN 1484

En gang om måneden

BAT 34

Slaggebehandling

En gang om måneden  (12)

Total suspenderet stof (TSS)

FGC

EN 872

En gang om dagen  (13)

Slaggebehandling

En gang om måneden  (12)

As

FGC

Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 11885, EN ISO 15586 eller EN ISO 17294-2)

En gang om måneden

Cd

FGC

CR

FGC

CU

FGC

Mo

FGC

Ni

FGC

Pb

FGC

En gang om måneden

Slaggebehandling

En gang om måneden (12)

Sb

FGC

En gang om måneden

Tl

FGC

Zn

FGC

Hg

FGC

Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 12846 eller EN ISO 17852)

Ammoniumnitrogen (NH4-N)

Slaggebehandling

Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 11732, EN ISO 14911)

En gang om måneden (12)

Chlorid (Cl-)

Slaggebehandling

Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 10304-1, EN ISO 15682)

Sulfat (SO4
  2-)

Slaggebehandling

EN ISO 10304-1

PCDD/F

FGC

EN-standard foreligger ikke

En gang om måneden (12)

Slaggebehandling

En gang hver sjette måned

BAT 7.Det er BAT at overvåge indholdet af uforbrændte stoffer i slagge/bundaske på forbrændingsanlægget med mindst den frekvens, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarder.

| Parameter | Standard(er) | Minimumsfrekvens for overvågning | Overvågning forbundet med |
| --- | --- | --- | --- |
| Glødetab (14) | EN 14899 og enten EN 15169 eller EN 15935 | En gang hver tredje måned | BAT 14 |
| Totalt organisk kulstof (14)
   (15) | EN 14899 og enten EN 13137 eller EN 15936 |

Parameter

Standard(er)

Minimumsfrekvens for overvågning

Overvågning forbundet med

Glødetab (14)

EN 14899 og enten EN 15169 eller EN 15935

En gang hver tredje måned

BAT 14

Totalt organisk kulstof (14)
   (15)

EN 14899 og enten EN 13137 eller EN 15936

BAT 8.Ved forbrænding af farligt affald, der indeholder POP-stoffer, er det BAT at bestemme POP-indholdet i outputstrømmene (f.eks. slagge/bundaske, røggas og spildevand) efter ibrugtagningen af forbrændingsanlægget og efter enhver ændring, som kan påvirke POP-indholdet i outputstrømmene i betydelig grad.

Beskrivelse

POP-indholdet i outputstrømmene bestemmes ved hjælp af direkte målinger eller indirekte metoder (f.eks. kan den kumulerede mængde POP i flyveaske, tørre restprodukter fra FGC, spildevand fra FGC og det dermed forbundne spildevandsslam bestemmes ved at overvåge POP-indholdet i røggassen før og efter FGC-systemet) eller baseres på studier, der er repræsentative for anlægget.

Anvendelse

Er kun anvendelig for anlæg, der:

| — | forbrænder farligt affald med koncentrationer af POP-stoffer før forbrænding, der overstiger de koncentrationsgrænser, der er fastsat i bilag IV til forordning (EF) nr. 850/2004 med ændringer, og |
| --- | --- |

—

forbrænder farligt affald med koncentrationer af POP-stoffer før forbrænding, der overstiger de koncentrationsgrænser, der er fastsat i bilag IV til forordning (EF) nr. 850/2004 med ændringer, og

| — | ikke opfylder specifikationerne for procesbeskrivelse i kapitel IV.G.2, litra g), i UNEP's tekniske retningslinjer UNEP/CHW.13/6/Add.1/Rev.1. |
| --- | --- |

—

ikke opfylder specifikationerne for procesbeskrivelse i kapitel IV.G.2, litra g), i UNEP's tekniske retningslinjer UNEP/CHW.13/6/Add.1/Rev.1.

1.3.   Overordnede miljø- og forbrændingspræstationer

BAT 9.For at forbedre forbrændingsanlæggets overordnede miljøpræstationer ved hjælp af styring af affaldsstrømme (se BAT 1) er det BAT at anvende alle teknikkerne i litra a) til c) nedenfor og, hvis det er relevant, teknikkerne i litra d), e) og f).

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Bestemmelse af, hvilke affaldsfraktioner der kan forbrændes | På grundlag af forbrændingsanlæggets karakteristika, identifikation af de affaldsfraktioner, som kan forbrændes med hensyn til f.eks. den fysiske tilstand, de kemiske egenskaber, de farlige egenskaber og de acceptable intervaller af brændværdi, fugtighed, askeindhold og størrelse. |
| b. | Etablering og gennemførelse af procedurer for affaldskarakterisering og forhåndsgodkendelse | Disse procedurer har til formål at sikre den teknisk (og retligt) egnede affaldsbehandling for en bestemt affaldsfraktion, inden affaldet ankommer til anlægget. Dette omfatter procedurer i forbindelse med indsamling af oplysninger omkring det tilførte affald og kan omfatte prøvetagning og specificering af affaldet for at få tilstrækkeligt kendskab til affaldets sammensætning. Procedurer for forhåndsgodkendelse af affald er risikobaserede og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene som affaldet udgør i forbindelse med driftssikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt de oplysninger, som stilles til rådighed af tidligere affaldsindehaver(e). |
| c. | Etablering og gennemførelse af procedurer for modtagelse af affald | Modtagelsesprocedurerne har til formål at bekræfte affaldets egenskaber, som er fastlagt i forhåndsgodkendelsesfasen. I disse procedurer bestemmes de forhold, der skal kontrolleres ved aflevering af affaldet på anlægget, samt kriterierne for, om affaldet kan modtages eller skal afvises. Procedurerne kan omfatte prøvetagning, kontrol og analyse af affaldet. Procedurer for modtagelse af affald er risikobaserede og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene, som affaldet udgør i forbindelse med driftssikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt de oplysninger, som stilles til rådighed af tidligere affaldsindehaver(e). De elementer, der skal overvåges for hver type affald, er nærmere beskrevet i BAT 11. |
| d. | Oprettelse og gennemførelse af et affaldssporingssystem og -register | Et affaldssporingssystem og -register har til formål at spore placeringen og mængden af affaldet i anlægget. Det indeholder alle de oplysninger, der er fremkommet under håndteringen af affaldet i forbindelse med procedurerne for forhåndsgodkendelse af affald (f.eks. dato for ankomst til anlægget og affaldets unikke referencenummer, oplysninger om tidligere affaldsindehaver(e), resultater af forhåndsgodkendelse og modtagelse, art og mængde af affald på stedet, herunder alle afdækkede farer), modtagelse, opbevaring, behandling og/eller flytning. Affaldssporingssystemet er risikobaseret og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene, som affaldet udgør i forbindelse med driftssikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt de oplysninger, som stilles til rådighed af de(n) tidligere affaldsindehaver(e).
  Affaldssporingssystemet omfatter klar mærkning af affald, der opbevares andre steder end i affaldssiloen eller slamoplagringstanken (f.eks. i beholdere, tromler, baller eller andre former for emballage), således at det til enhver tid kan identificeres. |
| e. | Adskillelse af affaldsstrømme | Affaldsstrømme holdes adskilt afhængigt af deres egenskaber for at muliggøre en lettere og mere miljømæssigt sikker oplagring og forbrænding. Adskillelse af affaldsstrømme beror på en fysisk separation af forskellige affaldsfraktioner og procedurer, der viser, hvornår og hvor affald oplagres. |
| f. | Kontrol af affaldets egenskaber med henblik på sammenblanding af farligt affald | Kontrol af affaldets egenskaber med henblik på sammenblanding sikres ved hjælp af et sæt kontrolforanstaltninger og -test med henblik på at påvise uønskede og/eller potentielt farlige kemiske reaktioner mellem affald (f.eks. polymerisering, gasudvikling, exotermisk reaktion og dekomponering) ved blanding. Disse test er risikobaserede og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene, som affaldet udgør i forbindelse med driftssikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt oplysningerne, som stilles til rådighed af de(n) tidligere affaldsindehaver(e). |

Teknik

Beskrivelse

a.

Bestemmelse af, hvilke affaldsfraktioner der kan forbrændes

På grundlag af forbrændingsanlæggets karakteristika, identifikation af de affaldsfraktioner, som kan forbrændes med hensyn til f.eks. den fysiske tilstand, de kemiske egenskaber, de farlige egenskaber og de acceptable intervaller af brændværdi, fugtighed, askeindhold og størrelse.

b.

Etablering og gennemførelse af procedurer for affaldskarakterisering og forhåndsgodkendelse

Disse procedurer har til formål at sikre den teknisk (og retligt) egnede affaldsbehandling for en bestemt affaldsfraktion, inden affaldet ankommer til anlægget. Dette omfatter procedurer i forbindelse med indsamling af oplysninger omkring det tilførte affald og kan omfatte prøvetagning og specificering af affaldet for at få tilstrækkeligt kendskab til affaldets sammensætning. Procedurer for forhåndsgodkendelse af affald er risikobaserede og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene som affaldet udgør i forbindelse med driftssikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt de oplysninger, som stilles til rådighed af tidligere affaldsindehaver(e).

c.

Etablering og gennemførelse af procedurer for modtagelse af affald

Modtagelsesprocedurerne har til formål at bekræfte affaldets egenskaber, som er fastlagt i forhåndsgodkendelsesfasen. I disse procedurer bestemmes de forhold, der skal kontrolleres ved aflevering af affaldet på anlægget, samt kriterierne for, om affaldet kan modtages eller skal afvises. Procedurerne kan omfatte prøvetagning, kontrol og analyse af affaldet. Procedurer for modtagelse af affald er risikobaserede og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene, som affaldet udgør i forbindelse med driftssikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt de oplysninger, som stilles til rådighed af tidligere affaldsindehaver(e). De elementer, der skal overvåges for hver type affald, er nærmere beskrevet i BAT 11.

d.

Oprettelse og gennemførelse af et affaldssporingssystem og -register

Et affaldssporingssystem og -register har til formål at spore placeringen og mængden af affaldet i anlægget. Det indeholder alle de oplysninger, der er fremkommet under håndteringen af affaldet i forbindelse med procedurerne for forhåndsgodkendelse af affald (f.eks. dato for ankomst til anlægget og affaldets unikke referencenummer, oplysninger om tidligere affaldsindehaver(e), resultater af forhåndsgodkendelse og modtagelse, art og mængde af affald på stedet, herunder alle afdækkede farer), modtagelse, opbevaring, behandling og/eller flytning. Affaldssporingssystemet er risikobaseret og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene, som affaldet udgør i forbindelse med driftssikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt de oplysninger, som stilles til rådighed af de(n) tidligere affaldsindehaver(e).

Affaldssporingssystemet omfatter klar mærkning af affald, der opbevares andre steder end i affaldssiloen eller slamoplagringstanken (f.eks. i beholdere, tromler, baller eller andre former for emballage), således at det til enhver tid kan identificeres.

e.

Adskillelse af affaldsstrømme

Affaldsstrømme holdes adskilt afhængigt af deres egenskaber for at muliggøre en lettere og mere miljømæssigt sikker oplagring og forbrænding. Adskillelse af affaldsstrømme beror på en fysisk separation af forskellige affaldsfraktioner og procedurer, der viser, hvornår og hvor affald oplagres.

f.

Kontrol af affaldets egenskaber med henblik på sammenblanding af farligt affald

Kontrol af affaldets egenskaber med henblik på sammenblanding sikres ved hjælp af et sæt kontrolforanstaltninger og -test med henblik på at påvise uønskede og/eller potentielt farlige kemiske reaktioner mellem affald (f.eks. polymerisering, gasudvikling, exotermisk reaktion og dekomponering) ved blanding. Disse test er risikobaserede og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene, som affaldet udgør i forbindelse med driftssikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt oplysningerne, som stilles til rådighed af de(n) tidligere affaldsindehaver(e).

BAT 10.For at forbedre det overordnede miljøpræstationsniveau for slaggebehandlingsanlæg er det BAT at medtage styringen af outputkvalitet i miljøledelsessystemet (se BAT 1).

Beskrivelse

Miljøledelsessystemet omfatter kvaliteten af output for at sikre, at resultatet af slaggebehandlingen stemmer overens med forventningerne, idet der anvendes eksisterende EN-standarder, hvis sådanne foreligger. Dette gør det også muligt at overvåge og optimere slaggebehandlingen.

BAT 11.For at forbedre forbrændingsanlæggets overordnede miljøpræstationer er det BAT at overvåge affaldsleverancerne som en del af procedurerne for modtagelsen af affaldet (se BAT 9 c), herunder, afhængigt af den risiko, det modtagne affald udgør, de elementer, der er anført nedenfor.

| Affaldsfraktion | Overvågning af affald |
| --- | --- |
| Kommunalt fast affald og andet ikke-farligt affald | — | Påvisning af radioaktivitet |

Affaldsfraktion

Overvågning af affald

Kommunalt fast affald og andet ikke-farligt affald

—

Påvisning af radioaktivitet

| — | Vejning af affaldsleverancer |
| --- | --- |

—

Vejning af affaldsleverancer

| — | Visuel inspektion |
| --- | --- |

—

Visuel inspektion

| — | Periodisk prøvetagning af affaldsleverancer og analyse af vigtige egenskaber/stoffer (f.eks. brændværdi, halogenindhold og metaller/metalloider). For fast kommunalt affald indebærer dette særskilt losning |
| --- | --- |

—

Periodisk prøvetagning af affaldsleverancer og analyse af vigtige egenskaber/stoffer (f.eks. brændværdi, halogenindhold og metaller/metalloider). For fast kommunalt affald indebærer dette særskilt losning

Spildevandsslam

| — | Vejning af affaldsleverancer (eller måling af flow, hvis slammet leveres via rørledning) |
| --- | --- |

—

Vejning af affaldsleverancer (eller måling af flow, hvis slammet leveres via rørledning)

| — | Visuel inspektion, så vidt det er teknisk muligt |
| --- | --- |

—

Visuel inspektion, så vidt det er teknisk muligt

| — | Periodisk prøvetagning og analyse af vigtige egenskaber/stoffer (f.eks. brændværdi, vandindhold, aske og kviksølv) |
| --- | --- |

—

Periodisk prøvetagning og analyse af vigtige egenskaber/stoffer (f.eks. brændværdi, vandindhold, aske og kviksølv)

Farligt affald, bortset fra klinisk risikoaffald

| — | Påvisning af radioaktivitet |
| --- | --- |

—

Påvisning af radioaktivitet

| — | Vejning af affaldsleverancer |
| --- | --- |

—

Vejning af affaldsleverancer

| — | Visuel inspektion, så vidt det er teknisk muligt |
| --- | --- |

—

Visuel inspektion, så vidt det er teknisk muligt

| — | Kontrol og sammenligning af individuelle affaldsleverancer med affaldsproducentens deklaration |
| --- | --- |

—

Kontrol og sammenligning af individuelle affaldsleverancer med affaldsproducentens deklaration

| — | Prøvetagning af indholdet af:






  — | alle tankskibe og tankvogne samt anhængere |
| --- | --- | --- |

—

Prøvetagning af indholdet af:

—

alle tankskibe og tankvogne samt anhængere

| — | emballeret affald (f.eks. i tromler, palletanke eller mindre emballage) |
| --- | --- |

—

emballeret affald (f.eks. i tromler, palletanke eller mindre emballage)

og analyse af:

| — | forbrændingsparametre (herunder brændværdi og flammepunkt) |
| --- | --- |

—

forbrændingsparametre (herunder brændværdi og flammepunkt)

| — | affaldets egnethed til sammenblanding med henblik på at påvise eventuelle farlige reaktioner efter blanding af affald forud for oplagring (BAT 9 f) |
| --- | --- |

—

affaldets egnethed til sammenblanding med henblik på at påvise eventuelle farlige reaktioner efter blanding af affald forud for oplagring (BAT 9 f)

| — | vigtige stoffer, herunder POP, halogener og svovl, metaller/metalloider |
| --- | --- |

—

vigtige stoffer, herunder POP, halogener og svovl, metaller/metalloider

Klinisk risikoaffald

| — | Påvisning af radioaktivitet |
| --- | --- |

—

Påvisning af radioaktivitet

| — | Vejning af affaldsleverancer |
| --- | --- |

—

Vejning af affaldsleverancer

| — | Visuel inspektion af emballagens integritet |
| --- | --- |

—

Visuel inspektion af emballagens integritet

BAT 12.For at mindske de miljørisici, der er forbundet med modtagelse, håndtering og opbevaring af affald, er det BAT at anvende begge nedenstående teknikker.

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Uigennemtrængelige overflader med passende afløbsinstallationer | Afhængigt af de risici, der er forbundet med affaldet i form af forurening af jord eller vand, skal overfladen af områderne til modtagelse, håndtering og opbevaring af affald være uigennemtrængelig for de pågældende væsker og udstyret med passende afløbsinstallationer (se BAT 32). Denne overflades tæthed kontrolleres regelmæssigt, så vidt det er teknisk muligt. |
| b. | Tilstrækkelig lagerkapacitet til affald | Der træffes foranstaltninger for at undgå ophobning af affald såsom:






  — | Den maksimale lagerkapacitet til affald er tydeligt fastlagt og må ikke overskrides, idet der ved fastlæggelsen skal tages hensyn til affaldets egenskaber (f.eks. hvad angår risiko for brand) og behandlingskapaciteten.






  — | Mængden af oplagret affald overvåges regelmæssigt og sammenlignes med den maksimalt tilladte lagerkapacitet. |

Teknik

Beskrivelse

a.

Uigennemtrængelige overflader med passende afløbsinstallationer

Afhængigt af de risici, der er forbundet med affaldet i form af forurening af jord eller vand, skal overfladen af områderne til modtagelse, håndtering og opbevaring af affald være uigennemtrængelig for de pågældende væsker og udstyret med passende afløbsinstallationer (se BAT 32). Denne overflades tæthed kontrolleres regelmæssigt, så vidt det er teknisk muligt.

b.

Tilstrækkelig lagerkapacitet til affald

Der træffes foranstaltninger for at undgå ophobning af affald såsom:

—

Den maksimale lagerkapacitet til affald er tydeligt fastlagt og må ikke overskrides, idet der ved fastlæggelsen skal tages hensyn til affaldets egenskaber (f.eks. hvad angår risiko for brand) og behandlingskapaciteten.

—

Mængden af oplagret affald overvåges regelmæssigt og sammenlignes med den maksimalt tilladte lagerkapacitet.

| — | For affald, der ikke er blandet under opbevaring (f.eks. klinisk risikoaffald og emballeret affald), er den maksimale opholdstid tydeligt fastlagt. |
| --- | --- |

—

For affald, der ikke er blandet under opbevaring (f.eks. klinisk risikoaffald og emballeret affald), er den maksimale opholdstid tydeligt fastlagt.

BAT 13.For at reducere den miljørisiko, der er forbundet med oplagring og håndtering af klinisk risikoaffald, er det BAT at anvende en kombination af nedenstående teknikker.

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Automatiseret eller halvautomatisk affaldsbehandling | Det kliniske risikoaffald aflæsses fra lastvognen til lagerområdet ved hjælp af et automatisk eller manuelt system, afhængigt af den risiko, der er forbundet med dette. Fra lagerområdet føres det kliniske risikoaffald ind i ovnen ved hjælp af et automatiseret fødesystem. |
| b. | Forbrænding af ikke-genanvendelige lukkede containere, hvis sådanne er anvendt | Det kliniske risikoaffald afleveres i lukkede og robuste brændbare containere, som aldrig åbnes under opbevaringen og håndteringen. Hvis containerne anvendes til bortskaffelse af kanyler og skarpe instrumenter, er de sikret mod perforering. |
| c. | Rengøring og desinfektion af genbrugscontainerne, hvis sådanne anvendes | Genbrugscontainere renses i et dertil indrettet rengøringsområde og desinficeres i et særligt anlæg, der er beregnet til desinfektion. Eventuelle rester fra rengøringen forbrændes. |

Teknik

Beskrivelse

a.

Automatiseret eller halvautomatisk affaldsbehandling

Det kliniske risikoaffald aflæsses fra lastvognen til lagerområdet ved hjælp af et automatisk eller manuelt system, afhængigt af den risiko, der er forbundet med dette. Fra lagerområdet føres det kliniske risikoaffald ind i ovnen ved hjælp af et automatiseret fødesystem.

b.

Forbrænding af ikke-genanvendelige lukkede containere, hvis sådanne er anvendt

Det kliniske risikoaffald afleveres i lukkede og robuste brændbare containere, som aldrig åbnes under opbevaringen og håndteringen. Hvis containerne anvendes til bortskaffelse af kanyler og skarpe instrumenter, er de sikret mod perforering.

c.

Rengøring og desinfektion af genbrugscontainerne, hvis sådanne anvendes

Genbrugscontainere renses i et dertil indrettet rengøringsområde og desinficeres i et særligt anlæg, der er beregnet til desinfektion. Eventuelle rester fra rengøringen forbrændes.

BAT 14.For at forbedre de overordnede miljøpræstationer ved forbrænding af affald, reducere indholdet af uforbrændte stoffer i slagge/bundaske og reducere emissionerne til luft fra forbrænding af affald er det BAT at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Blanding af affald | Blanding af affald forud for forbrænding omfatter f.eks. følgende processer:






  — | blanding med silokran |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Blanding af affald

Blanding af affald forud for forbrænding omfatter f.eks. følgende processer:

—

blanding med silokran

| — | anvendelse af et system til udligning af fødestrømme |
| --- | --- |

—

anvendelse af et system til udligning af fødestrømme

| — | blanding af kompatibelt flydende og pastøst affald. |
| --- | --- |

—

blanding af kompatibelt flydende og pastøst affald.

I nogle tilfælde neddeles fast affald, før det blandes.

Er ikke anvendelig, hvis der er krav om direkte indfyring i ovnen på grund af sikkerhedsmæssige forhold eller affaldets egenskaber (f.eks. smittefarligt klinisk risikoaffald, lugtende affald eller affald, hvor der kan være udslip af flygtige stoffer).

Er ikke anvendelig, hvis der kan forekomme uønskede reaktioner mellem forskellige affaldsfraktioner (se BAT 9 f).

b.

Avanceret kontrolsystem

Se afsnit 2.1

Kan anvendes generelt.

c.

Optimering af forbrændingsprocessen

Se afsnit 2.1

Optimering af konstruktionen er ikke anvendelig på eksisterende ovne.

Tabel 1

BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet for uforbrændte stoffer i slagge/bundaske fra forbrænding af affald

| Parameter | Enhed | BAT-AEPL |
| --- | --- | --- |
| TOC-indhold i slagge/bundaske (16) | Tør vægt-% | 1-3 (17) |
| Glødetab i slagge/bundaske (16) | Tør vægt-% | 1-5 (17) |

Parameter

Enhed

BAT-AEPL

TOC-indhold i slagge/bundaske (16)

Tør vægt-%

1-3 (17)

Glødetab i slagge/bundaske (16)

Tør vægt-%

1-5 (17)

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 7.

BAT 15.For at forbedre forbrændingsanlæggets overordnede miljøpræstationer og reducere emissionerne til luft er det BAT at udarbejde og indføre procedurer for justering af anlæggets indstillinger, f.eks. gennem systemet for avanceret kontrol (se beskrivelsen i afsnit 2.1), og, når det er nødvendigt og praktisk, på grundlag af karakterisering og kontrol af affaldet (se BAT 11).

BAT 16.For at forbedre forbrændingsanlæggets overordnede miljøpræstationer og reducere emissionerne til luft er det BAT at etablere og indføre operationelle procedurer (f.eks. organisering af forsyningskæden, som skal være kontinuerlig snarere end batchdrift) for så vidt muligt at begrænse nedlukning og opstart.

BAT 17.For at reducere emissionerne til luft og, hvor det er relevant, spildevand fra forbrændingsanlægget er det BAT at sikre, at FGC-system og spildevandsrensningsanlæg er konstrueret korrekt (f.eks. under hensyntagen til maksimal(t) flow og koncentration af forurenende stoffer), og at rensningsanlæg drives og vedligeholdes på en sådan måde, at der sikres optimal drift.

BAT 18.For at reducere frekvensen af OTNOC og reducere emissionerne til luft og, hvor det er relevant, til vand fra forbrændingsanlægget under OTNOC er det BAT at etablere og indføre en risikobaseret OTNOC-håndteringsplan som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1), der omfatter alle følgende elementer:

| — | fastlæggelse af potentielle OTNOC (f.eks. fejl på udstyr, der er afgørende for beskyttelsen af miljøet (»kritisk udstyr«), og de grundliggende årsager til OTNOC og de potentielle konsekvenser heraf samt fastlæggelse af en regelmæssig gennemgang og ajourføring af listen over identificerede OTNOC efter den nedennævnte periodiske vurdering |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af potentielle OTNOC (f.eks. fejl på udstyr, der er afgørende for beskyttelsen af miljøet (»kritisk udstyr«), og de grundliggende årsager til OTNOC og de potentielle konsekvenser heraf samt fastlæggelse af en regelmæssig gennemgang og ajourføring af listen over identificerede OTNOC efter den nedennævnte periodiske vurdering

| — | passende konstruktion af kritisk udstyr (f.eks. opdeling af posefilter, teknikker til opvarmning af røggassen og fjernelse af behovet for bypass af posefilteret under opstart og nedlukning osv.) |
| --- | --- |

—

passende konstruktion af kritisk udstyr (f.eks. opdeling af posefilter, teknikker til opvarmning af røggassen og fjernelse af behovet for bypass af posefilteret under opstart og nedlukning osv.)

| — | etablering og gennemførelse af en specifik forebyggende vedligeholdelsesplan for kritisk udstyr (se BAT 1 xii)) |
| --- | --- |

—

etablering og gennemførelse af en specifik forebyggende vedligeholdelsesplan for kritisk udstyr (se BAT 1 xii))

| — | overvågning og registrering af emissioner under OTNOC og tilknyttede omstændigheder (se BAT 5) |
| --- | --- |

—

overvågning og registrering af emissioner under OTNOC og tilknyttede omstændigheder (se BAT 5)

| — | periodisk vurdering af de emissioner, der forekommer under OTNOC (f.eks. frekvens af hændelser, varighed, mængden af udledte forurenende stoffer) og gennemførelse af korrigerende foranstaltninger, hvis det er nødvendigt. |
| --- | --- |

—

periodisk vurdering af de emissioner, der forekommer under OTNOC (f.eks. frekvens af hændelser, varighed, mængden af udledte forurenende stoffer) og gennemførelse af korrigerende foranstaltninger, hvis det er nødvendigt.

1.4.   Energieffektivitet

BAT 19.For at øge forbrændingsanlæggets ressourceeffektivitet er det BAT at anvende en varmegenvindingskedel.

Beskrivelse

Den energi, der er indeholdt i røggassen, genvindes i en varmegenvindingskedel, der producerer varmt vand og/eller damp, og som kan eksporteres, anvendes internt og/eller anvendes til produktion af elektricitet.

Anvendelse

For anlæg, der udelukkende anvendes til forbrænding af farligt affald, kan anvendeligheden være begrænset af:

| — | flyveaskens træghed |
| --- | --- |

—

flyveaskens træghed

| — | røggassens korrosive egenskaber. |
| --- | --- |

—

røggassens korrosive egenskaber.

BAT 20.For at øge forbrændingsanlæggets energieffektivitet er det BAT at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Tørring af spildevandsslam | Efter mekanisk afvanding tørres spildevandslammet yderligere, f.eks. ved hjælp af lavkvalitetsvarme, før det tilføres ovnen.
  I hvilket omfang slammet kan tørres, afhænger af ovnfødesystemet. | Kan anvendes inden for de begrænsninger, der er forbundet med tilgængeligheden af varme af lav kvalitet. |
| b. | Reduktion af røggasflow | Røggasflowet reduceres f.eks. gennem:






  — | forbedring af den primære og sekundære forbrændingsluft |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Tørring af spildevandsslam

Efter mekanisk afvanding tørres spildevandslammet yderligere, f.eks. ved hjælp af lavkvalitetsvarme, før det tilføres ovnen.

I hvilket omfang slammet kan tørres, afhænger af ovnfødesystemet.

Kan anvendes inden for de begrænsninger, der er forbundet med tilgængeligheden af varme af lav kvalitet.

b.

Reduktion af røggasflow

Røggasflowet reduceres f.eks. gennem:

—

forbedring af den primære og sekundære forbrændingsluft

| — | recirkulering af røggas (jf. afsnit 2.2). |
| --- | --- |

—

recirkulering af røggas (jf. afsnit 2.2).

Et mindre røggasflow reducerer anlæggets energibehov (f.eks. for sugetrækblæsere).

For eksisterende anlæg kan anvendeligheden af røggasrecirkulation være begrænset på grund af tekniske begrænsninger (f.eks. forureningsbelastning i røggassen og forbrændingsforhold).

c.

Minimering af varmetab

Varmetab minimeres ved hjælp af f.eks.:

| — | anvendelse af integrerede ovne/kedler, som giver mulighed for at genvinde varme fra ovnsiden |
| --- | --- |

—

anvendelse af integrerede ovne/kedler, som giver mulighed for at genvinde varme fra ovnsiden

| — | varmeisolering af ovne og kedler |
| --- | --- |

—

varmeisolering af ovne og kedler

| — | recirkulering af røggas (jf. afsnit 2.2) |
| --- | --- |

—

recirkulering af røggas (jf. afsnit 2.2)

| — | genvinding af varme fra afkøling af slagge/bundaske (se BAT 20 i)). |
| --- | --- |

—

genvinding af varme fra afkøling af slagge/bundaske (se BAT 20 i)).

Integrerede ovne/kedler er ikke anvendelige på roterovne eller andre ovne, der er beregnet til forbrænding af farligt affald ved høj temperatur.

d.

Optimering af kedeldesignet

Varmeoverførslen i kedlen forbedres ved at optimere f.eks.:

| — | røggashastighed og -distribution |
| --- | --- |

—

røggashastighed og -distribution

| — | vand-/dampcirkulation |
| --- | --- |

—

vand-/dampcirkulation

| — | konvektions-bundles |
| --- | --- |

—

konvektions-bundles

| — | kedelrensning hhv. under drift og uden drift med henblik på at minimere tilstopning af konvektions-bundles. |
| --- | --- |

—

kedelrensning hhv. under drift og uden drift med henblik på at minimere tilstopning af konvektions-bundles.

Kan anvendes på nye anlæg og på større moderniseringer af eksisterende anlæg.

e.

Lavtemperaturrøggasvekslere

Der anvendes særlige korrosionsbestandige varmevekslere til genvinding af yderligere energi fra røggassen ved kedeludgangen efter et elektrofilter (ESP) eller efter et system til indsprøjtning af tørt sorptionsmiddel.

Kan anvendes inden for begrænsningerne for driftstemperaturprofilen for FGC-systemet.

For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset af pladsmangel.

f.

Høj damptilstand

Jo højere damptilstand (temperatur og tryk), jo højere er den elektriske virkningsgrad, der kan tillades i dampcyklussen.

Drift ved høj damptilstand (f.eks. over 45 bar, 400 °C) kræver anvendelse af særlige stållegeringer eller ildfaste dele for at beskytte de kedelsektioner, der udsættes for de højeste temperaturer.

Kan anvendes på nye anlæg og på større moderniseringer af eksisterende anlæg, hvor værket primært er rettet mod produktion af elektricitet.

Anvendeligheden kan være begrænset af:

| — | flyveaskens træghed |
| --- | --- |

—

flyveaskens træghed

| — | røggassens korrosive egenskaber. |
| --- | --- |

—

røggassens korrosive egenskaber.

g.

Kraftvarmeproduktion

Kraftvarmeproduktion, hvor varmen (primært fra den damp, der forlader turbinen) anvendes til produktion af varmt vand/damp til industrielle processer/aktiviteter eller i et fjernvarme- eller fjernkølenet.

Kan anvendes inden for de begrænsninger, der er forbundet med lokalt varme- og effektforbrug og/eller adgang til net.

h.

Røggaskondensator

En varmeveksler eller en skrubber med en varmeveksler, hvor vanddamp i røggassen kondenserer og derved overfører den latente varme til vand ved en tilstrækkeligt lav temperatur (f.eks. returstrøm for et fjernvarmenet).

Røggaskondensatoren giver også sidegevinster ved at reducere emissioner til luft (f.eks. af støv og syregasser).

Anvendelse af varmepumper kan øge den mængde energi, der genvindes ved hjælp af røggaskondensation.

Kan anvendes inden for de begrænsninger, der er forbundet med efterspørgslen efter lavtemperaturvarme, f.eks. ved at der findes et fjernvarmenet med en tilstrækkelig lav returvandstemperatur.

i.

Tør håndtering af slagge/bundaske

Tør, varm slagge/bundaske falder fra risten til et transportsystem og afkøles af den omgivende luft. Energien genvindes ved anvendelse af køleluften til forbrænding.

Er kun anvendelig på ristovne.

Der kan være tekniske begrænsninger, der forhindrer retrofitting på eksisterende ovne.

Tabel 2

BAT-relaterede energieffektivitetsniveauer (BAT-AEEL'er) for forbrænding af affald

| (%) |
| --- |
| BAT-AEEL) |
| Anlæg | Fast kommunalt affald, andet ikke-farligt affald og farligt træaffald | Farligt affald bortset fra farligt træaffald (1) | Spildevandsslam |
| Bruttoelvirkningsgrad (2) (3) | Bruttovirkningsgrad (4) | Kedeleffektivitet |
| Nyt anlæg | 25-35 | 72-91 (22) | 60-80 | 60-70 (23) |
| Eksisterende anlæg | 20-35 |

(%)

BAT-AEEL)

Anlæg

Fast kommunalt affald, andet ikke-farligt affald og farligt træaffald

Farligt affald bortset fra farligt træaffald (1)

Spildevandsslam

Bruttoelvirkningsgrad (2) (3)

Bruttovirkningsgrad (4)

Kedeleffektivitet

Nyt anlæg

25-35

72-91 (22)

60-80

60-70 (23)

Eksisterende anlæg

20-35

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 2.

1.5.   Emissioner til luft

1.5.1.   Diffuse emissioner

BAT 21.For at forebygge eller reducere diffuse emissioner fra forbrændingsanlægget, herunder lugtemissioner, er det BAT at:

| — | lagre fast affald og større mængder af uemballeret pastøst affald, som er lugtende og/eller har tilbøjelighed til at frigive flygtige stoffer, i lukkede bygninger under kontrolleret undertryk, og anvende udsugningsluften som forbrændingsluft til forbrænding eller sende det til et andet passende rensesystem i tilfælde af eksplosionsfare |
| --- | --- |

—

lagre fast affald og større mængder af uemballeret pastøst affald, som er lugtende og/eller har tilbøjelighed til at frigive flygtige stoffer, i lukkede bygninger under kontrolleret undertryk, og anvende udsugningsluften som forbrændingsluft til forbrænding eller sende det til et andet passende rensesystem i tilfælde af eksplosionsfare

| — | lagre flydende affald i beholdere under et passende kontrolleret tryk og ventilere via rørkanaler til forbrændingsluften eller til et andet egnet rensesystem |
| --- | --- |

—

lagre flydende affald i beholdere under et passende kontrolleret tryk og ventilere via rørkanaler til forbrændingsluften eller til et andet egnet rensesystem

| — | styre risikoen for lugt under fuldstændige nedlukningsperioder, når der ikke er forbrændingskapacitet til rådighed, f.eks. ved at:






  — | sende den ventilerede eller udsugede luft til et alternativt rensesystem, f.eks. en vådskrubber, et fast adsorptionsmiddel |
| --- | --- | --- |

—

styre risikoen for lugt under fuldstændige nedlukningsperioder, når der ikke er forbrændingskapacitet til rådighed, f.eks. ved at:

—

sende den ventilerede eller udsugede luft til et alternativt rensesystem, f.eks. en vådskrubber, et fast adsorptionsmiddel

| — | minimere mængden af lagret affald, f.eks. ved at afbryde, reducere eller overføre affaldsleverancer som en del af affaldshåndteringen (se BAT 9) |
| --- | --- |

—

minimere mængden af lagret affald, f.eks. ved at afbryde, reducere eller overføre affaldsleverancer som en del af affaldshåndteringen (se BAT 9)

| — | lagre affald korrekt emballeret og balleteret.
  BAT 22.For at forebygge diffuse emissioner af flygtige forbindelser fra håndtering af gasformigt og flydende affald, som er lugtende og/eller tilbøjeligt til at frigive flygtige stoffer i forbrændingsanlæg, er det BAT at indføre affaldet ved direkte indfyring i ovnrummet. |
| --- | --- |

—

lagre affald korrekt emballeret og balleteret.

BAT 22.For at forebygge diffuse emissioner af flygtige forbindelser fra håndtering af gasformigt og flydende affald, som er lugtende og/eller tilbøjeligt til at frigive flygtige stoffer i forbrændingsanlæg, er det BAT at indføre affaldet ved direkte indfyring i ovnrummet.

Beskrivelse

For gasformigt og flydende affald, der afleveres i større affaldscontainere (f.eks. tankskibe og tankvogne), foretages direkte indfyring ved at forbinde affaldscontaineren med ovnrummet via et føderør. Containeren tømmes derefter ved at trykke indholdet ud med nitrogen eller, hvis viskositeten er tilstrækkelig lav, ved at pumpe væsken.

For gasformigt og flydende affald, der afleveres i affaldscontainere, som egner sig til forbrænding (f.eks. tromler), foretages den direkte indfyring ved at anbringe containere direkte i ovnen.

Anvendelse

Kan muligvis ikke anvendes til forbrænding af spildevandsslam, afhængigt af f.eks. vandindholdet og behovet for forudgående tørring eller blanding med andet affald.

BAT 23.For at forebygge eller reducere diffuse emissioner af støv til luft fra behandlingen af slagge/bundaske er det BAT i miljøledelsessystemet (se BAT 1) at medtage følgende forhold til styring af diffuse emissioner af støv:

| — | udpegning af de mest relevante diffuse kilder til emission af støv (f.eks. ved brug af EN 15445) |
| --- | --- |

—

udpegning af de mest relevante diffuse kilder til emission af støv (f.eks. ved brug af EN 15445)

| — | fastlæggelse og gennemførelse af passende foranstaltninger og teknikker til at forebygge eller reducere diffuse emissioner inden for en given tidsramme. |
| --- | --- |

—

fastlæggelse og gennemførelse af passende foranstaltninger og teknikker til at forebygge eller reducere diffuse emissioner inden for en given tidsramme.

BAT 24.For at forebygge eller reducere diffuse emissioner af støv til luft fra behandlingen af slagge/bundaske er det BAT at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Indeslut og tildæk udstyr | Indeslutning/indkapsling af potentielt støvende aktiviteter (f.eks. neddeling og sortering) og/eller tildækning af transportbånd og elevatorer.
  Indeslutning kan også opnås ved at montere hele udstyret i en lukket bygning. | Montering af udstyr i en lukket bygning finder muligvis ikke anvendelse på mobilt udstyr. |
| b. | Begræns højde for udledning | Match udledningshøjden til materialebunkens forskellige højder, om muligt automatisk (f.eks. transportbånd med justerbar højde). | Kan anvendes generelt. |
| c. | Beskyt lagre mod fremherskende vinde | Beskyt bulklagre eller lagre med overdækning eller vindspærrer, såsom skærme, vægge eller vertikal vegetation, og vend lagrene korrekt i forhold til den fremherskende vind. | Kan anvendes generelt. |
| d. | Brug vandspray | Installer vandsprøjtningssystemer ved de vigtigste kilder til diffuse støvemissioner. Befugtning af støvpartikler hjælper med at aggregere og binde støv.
  Emissioner af diffust støv ved lagrene reduceres ved at sikre passende befugtning af laste- og aflæsningsområder eller befugtning af selve lagrene. | Kan anvendes generelt. |
| e. | Optimer vandindholdet | Optimer vandindholdet i slagge/bundaske til det niveau, der er nødvendigt for at sikre en effektiv nyttiggørelse af metaller og mineralske materialer, samtidig med at frigivelsen af støv minimeres. | Kan anvendes generelt. |
| f. | Operer ved undertryk | Foretag behandling af slagge/bundaske i lukket udstyr eller lukkede bygninger (se teknik a) ved undertryk for at muliggøre behandling af den udsugede luft med en rensningsteknik (se BAT 26) som rørførte emissioner. | Er kun anvendelig til tør slagge/bundaske og anden slagge/bundaske med lav fugtighed. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Indeslut og tildæk udstyr

Indeslutning/indkapsling af potentielt støvende aktiviteter (f.eks. neddeling og sortering) og/eller tildækning af transportbånd og elevatorer.

Indeslutning kan også opnås ved at montere hele udstyret i en lukket bygning.

Montering af udstyr i en lukket bygning finder muligvis ikke anvendelse på mobilt udstyr.

b.

Begræns højde for udledning

Match udledningshøjden til materialebunkens forskellige højder, om muligt automatisk (f.eks. transportbånd med justerbar højde).

Kan anvendes generelt.

c.

Beskyt lagre mod fremherskende vinde

Beskyt bulklagre eller lagre med overdækning eller vindspærrer, såsom skærme, vægge eller vertikal vegetation, og vend lagrene korrekt i forhold til den fremherskende vind.

Kan anvendes generelt.

d.

Brug vandspray

Installer vandsprøjtningssystemer ved de vigtigste kilder til diffuse støvemissioner. Befugtning af støvpartikler hjælper med at aggregere og binde støv.

Emissioner af diffust støv ved lagrene reduceres ved at sikre passende befugtning af laste- og aflæsningsområder eller befugtning af selve lagrene.

Kan anvendes generelt.

e.

Optimer vandindholdet

Optimer vandindholdet i slagge/bundaske til det niveau, der er nødvendigt for at sikre en effektiv nyttiggørelse af metaller og mineralske materialer, samtidig med at frigivelsen af støv minimeres.

Kan anvendes generelt.

f.

Operer ved undertryk

Foretag behandling af slagge/bundaske i lukket udstyr eller lukkede bygninger (se teknik a) ved undertryk for at muliggøre behandling af den udsugede luft med en rensningsteknik (se BAT 26) som rørførte emissioner.

Er kun anvendelig til tør slagge/bundaske og anden slagge/bundaske med lav fugtighed.

1.5.2.   Rørførte emissioner

1.5.2.1.   Emissioner af støv, metaller og metalloider

BAT 25.For at reducere rørførte emissioner til luft af støv, metaller og metalloider fra forbrændingen af affald er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Posefilter | Se afsnit 2.2. | Kan anvendes generelt i nye anlæg.
  Kan anvendes på eksisterende anlæg med de begrænsninger, der er forbundet med FGC-systemets driftstemperaturprofil. |
| b. | Elektrofilter | Se afsnit 2.2. | Kan anvendes generelt. |
| c. | Injektion af tør sorbent | Se afsnit 2.2.
  Ikke relevant for reduktion af støvemissioner.
  Adsorption af metaller ved injektion af aktivt kul eller andre reagenter i kombination med et system med et tørt sorptionsmiddel eller et semivådt absorberende middel, der anvendes til at reducere emissioner af sur gas. | Kan anvendes generelt. |
| d. | Vådskrubber | Se afsnit 2.2.
  Vådskrubningssystemer anvendes ikke til at fjerne den største støvbelastning, men installeres efter andre rensningsteknikker til yderligere at reducere koncentrationerne af støv, metaller og metalloider i røggassen. | Anvendeligheden kan være begrænset som følge af lav vandtilgængelighed, f.eks. i tørre områder. |
| e. | Fixed eller moving bed-adsorption | Se afsnit 2.2.
  Systemet anvendes hovedsagelig til at adsorbere kviksølv og andre metaller og metalloider samt organiske forbindelser, herunder PCDD/F, men fungerer også som et effektivt poleringsfilter til støv. | Anvendeligheden kan være begrænset af det samlede trykfald i forbindelse med FGC-systemets konfiguration.
  For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset af pladsmangel. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Posefilter

Se afsnit 2.2.

Kan anvendes generelt i nye anlæg.

Kan anvendes på eksisterende anlæg med de begrænsninger, der er forbundet med FGC-systemets driftstemperaturprofil.

b.

Elektrofilter

Se afsnit 2.2.

Kan anvendes generelt.

c.

Injektion af tør sorbent

Se afsnit 2.2.

Ikke relevant for reduktion af støvemissioner.

Adsorption af metaller ved injektion af aktivt kul eller andre reagenter i kombination med et system med et tørt sorptionsmiddel eller et semivådt absorberende middel, der anvendes til at reducere emissioner af sur gas.

Kan anvendes generelt.

d.

Vådskrubber

Se afsnit 2.2.

Vådskrubningssystemer anvendes ikke til at fjerne den største støvbelastning, men installeres efter andre rensningsteknikker til yderligere at reducere koncentrationerne af støv, metaller og metalloider i røggassen.

Anvendeligheden kan være begrænset som følge af lav vandtilgængelighed, f.eks. i tørre områder.

e.

Fixed eller moving bed-adsorption

Se afsnit 2.2.

Systemet anvendes hovedsagelig til at adsorbere kviksølv og andre metaller og metalloider samt organiske forbindelser, herunder PCDD/F, men fungerer også som et effektivt poleringsfilter til støv.

Anvendeligheden kan være begrænset af det samlede trykfald i forbindelse med FGC-systemets konfiguration.

For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset af pladsmangel.

Tabel 3

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte emissioner til luft af støv, metaller og metalloider fra forbrænding af affald

| (mg/Nm3) |
| --- |
| Parameter | BAT-AEL | Midlingsperiode |
| Støv | < 2-5 (24) | Døgnmiddelværdi |
| Cd + Tl | 0,005-0,02 | Middelværdi i prøvetagningsperioden |
| Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V | 0,01-0,3 | Middelværdi i prøvetagningsperioden |

(mg/Nm3)

Parameter

BAT-AEL

Midlingsperiode

Støv

< 2-5 (24)

Døgnmiddelværdi

Cd + Tl

0,005-0,02

Middelværdi i prøvetagningsperioden

Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V

0,01-0,3

Middelværdi i prøvetagningsperioden

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

BAT 26.For at reducere rørførte støvemissioner til luft fra den indesluttede behandling af slagge/bundaske med udsugning af luft (se BAT 24 f) er det BAT at behandle den udsugede luft med et posefilter (se afsnit 2.2).

Tabel 4

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte støvemissioner til luft fra den indesluttede behandling af slagge/bundaske med udsugning af luft

| (mg/Nm3) |
| --- |
| Parameter | BAT-AEL | Midlingsperiode |
| Støv | 2-5 | Middelværdi i prøvetagningsperioden |

(mg/Nm3)

Parameter

BAT-AEL

Midlingsperiode

Støv

2-5

Middelværdi i prøvetagningsperioden

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

1.5.2.2.   Emissioner af HCl, HF og SO2

BAT 27.For at reducere rørførte emissioner af HCl, HF og SO2 til luft fra forbrændingen af affald er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Vådskrubber | Se afsnit 2.2. | Anvendeligheden kan være begrænset som følge af lav vandtilgængelighed, f.eks. i tørre områder. |
| b. | Semivåd absorber | Se afsnit 2.2. | Kan anvendes generelt. |
| c. | Injektion af tør sorbent | Se afsnit 2.2. | Kan anvendes generelt. |
| d. | Direkte afsvovling | Se afsnit 2.2.
  Anvendes til en del af rensningen for emissioner af sure gasser opstrøms for andre teknikker. | Er kun anvendelig i fluid bed-ovne. |
| e. | Injektion af sorptionsmiddel i kedel | Se afsnit 2.2.
  Anvendes til en del af rensningen for emissioner af sure gasser opstrøms for andre teknikker. | Kan anvendes generelt. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Vådskrubber

Se afsnit 2.2.

Anvendeligheden kan være begrænset som følge af lav vandtilgængelighed, f.eks. i tørre områder.

b.

Semivåd absorber

Se afsnit 2.2.

Kan anvendes generelt.

c.

Injektion af tør sorbent

Se afsnit 2.2.

Kan anvendes generelt.

d.

Direkte afsvovling

Se afsnit 2.2.

Anvendes til en del af rensningen for emissioner af sure gasser opstrøms for andre teknikker.

Er kun anvendelig i fluid bed-ovne.

e.

Injektion af sorptionsmiddel i kedel

Se afsnit 2.2.

Anvendes til en del af rensningen for emissioner af sure gasser opstrøms for andre teknikker.

Kan anvendes generelt.

BAT 28.For at reducere rørførte spidsemissioner af HCl, HF og SO2 til luft fra forbrænding af affald og samtidig begrænse forbruget af reagenter og den mængde restprodukter, der genereres ved brug af injektion af tør sorbent og semivåde absorbenter, er det BAT at anvende teknik a) eller begge de nedenfor angivne teknikker.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Optimeret og automatiseret reagentdosering | Brug af kontinuerlige målinger af HCl og/eller SO2 (og/eller andre parametre, der kan være nyttige til dette formål) opstrøms og/eller nedstrøms for FGC-systemet til optimering af den automatiske reagentdosering. | Kan anvendes generelt. |
| b. | Recirkulering af reagenter | Recirkulering af en del af de indsamlede faste FGC'er med henblik på at reducere mængden af ureageret reagent eller ureagerede reagenter i restprodukterne.
  Teknikken er særlig relevant for FGC-teknikker, der fungerer med et højt støkiometrisk overskud. | Kan anvendes generelt i nye anlæg.
  Kan anvendes på eksisterende anlæg inden for de begrænsninger, der følger af posefiltrets størrelse. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Optimeret og automatiseret reagentdosering

Brug af kontinuerlige målinger af HCl og/eller SO2 (og/eller andre parametre, der kan være nyttige til dette formål) opstrøms og/eller nedstrøms for FGC-systemet til optimering af den automatiske reagentdosering.

Kan anvendes generelt.

b.

Recirkulering af reagenter

Recirkulering af en del af de indsamlede faste FGC'er med henblik på at reducere mængden af ureageret reagent eller ureagerede reagenter i restprodukterne.

Teknikken er særlig relevant for FGC-teknikker, der fungerer med et højt støkiometrisk overskud.

Kan anvendes generelt i nye anlæg.

Kan anvendes på eksisterende anlæg inden for de begrænsninger, der følger af posefiltrets størrelse.

Tabel 5

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte emissioner til luft af HCl, HF og SO2 fra forbrænding af affald

| (mg/Nm3) |
| --- |
| Parameter | BAT-AEL | Midlingsperiode |
| Nyt anlæg | Eksisterende anlæg |
| HCl | < 2–6  (25) | < 2–8  (25) | Døgnmiddelværdi |
| HF | < 1 | < 1 | Døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden |
| SO2 | 5–30 | 5–40 | Døgnmiddelværdi |

(mg/Nm3)

Parameter

BAT-AEL

Midlingsperiode

Nyt anlæg

Eksisterende anlæg

HCl

< 2–6  (25)

< 2–8  (25)

Døgnmiddelværdi

HF

< 1

< 1

Døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden

SO2

5–30

5–40

Døgnmiddelværdi

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

1.5.2.3.   Emissioner af NOX, N2O, CO og NH3

BAT 29.For at reducere rørførte NOX-emissioner til luften og samtidig begrænse emissionerne af CO og N2O fra forbrænding af affald og emissionerne af NH3 fra anvendelsen af SNCR og/eller SCR er det BAT at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Optimering af forbrændingsprocessen | Se afsnit 2.1. | Kan anvendes generelt. |
| b. | Recirkulering af røggas | Se afsnit 2.2. | For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset på grund af tekniske begrænsninger (f.eks. forureningsbelastning i røggassen, forbrændingsforhold). |
| c. | Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) | Se afsnit 2.2. | Kan anvendes generelt. |
| d. | Selektiv katalytisk reduktion (SCR) | Se afsnit 2.2. | For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset af pladsmangel. |
| e. | Katalytiske filterposer | Se afsnit 2.2. | Er kun anvendelig på anlæg, der er forsynet med et posefilter. |
| f. | Optimering af konstruktion og drift af SNCR/SCR | Optimering af reagentmængden til NOX over tværsnittet af ovnen eller kanalen, af størrelsen af reagentdråberne og af det temperaturvindue, som reagenten indsprøjtes i. | Er kun anvendelig, når SNCR og/eller SCR anvendes til reduktion af NOX-emissioner. |
| g. | Vådskrubber | Se afsnit 2.2.
  Når der anvendes en vådskrubber til reduktion af sur gas, og navnlig med SNCR, optages ikke-reageret ammoniak af skrubbervæsken, og når den er strippet, kan den genanvendes som SNCR- eller SCR-reagent. | Anvendeligheden kan være begrænset som følge af lav vandtilgængelighed, f.eks. i tørre områder. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Optimering af forbrændingsprocessen

Se afsnit 2.1.

Kan anvendes generelt.

b.

Recirkulering af røggas

Se afsnit 2.2.

For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset på grund af tekniske begrænsninger (f.eks. forureningsbelastning i røggassen, forbrændingsforhold).

c.

Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR)

Se afsnit 2.2.

Kan anvendes generelt.

d.

Selektiv katalytisk reduktion (SCR)

Se afsnit 2.2.

For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset af pladsmangel.

e.

Katalytiske filterposer

Se afsnit 2.2.

Er kun anvendelig på anlæg, der er forsynet med et posefilter.

f.

Optimering af konstruktion og drift af SNCR/SCR

Optimering af reagentmængden til NOX over tværsnittet af ovnen eller kanalen, af størrelsen af reagentdråberne og af det temperaturvindue, som reagenten indsprøjtes i.

Er kun anvendelig, når SNCR og/eller SCR anvendes til reduktion af NOX-emissioner.

g.

Vådskrubber

Se afsnit 2.2.

Når der anvendes en vådskrubber til reduktion af sur gas, og navnlig med SNCR, optages ikke-reageret ammoniak af skrubbervæsken, og når den er strippet, kan den genanvendes som SNCR- eller SCR-reagent.

Anvendeligheden kan være begrænset som følge af lav vandtilgængelighed, f.eks. i tørre områder.

Tabel 6

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte NOX- og CO-emissioner til luft fra forbrænding af affald og for rørførte NH3-emissioner til luft fra anvendelse af SNCR og/eller SCR

| (mg/Nm3) |
| --- |
| Parameter | BAT-AEL | Midlingsperiode |
| Nyt anlæg | Eksisterende anlæg |
| NOX | 50-120 (26) | 50-150 (26)
   (27) | Døgnmiddelværdi |
| CO | 10-50 | 10-50 |
| NH3 | 2-10 (26) | 2-10 (26)
   (28) |

(mg/Nm3)

Parameter

BAT-AEL

Midlingsperiode

Nyt anlæg

Eksisterende anlæg

NOX

50-120 (26)

50-150 (26)
   (27)

Døgnmiddelværdi

CO

10-50

10-50

NH3

2-10 (26)

2-10 (26)
   (28)

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

1.5.2.4.   Emission af organiske forbindelser

BAT 30.For at reducere rørførte emissioner til luft af organiske forbindelser, herunder PCDD/F og PCB, er det BAT at anvende teknik a), b), c), d) og en eller en kombination af teknik e) til i) nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Optimering af forbrændingsprocessen | Se afsnit 2.1.
  Optimering af forbrændingsparametre for at fremme oxidering af organiske forbindelser, herunder PCDD/F og PCB i affaldet, og for at forhindre deres og deres prækursorers (gen)dannelse. | Kan anvendes generelt. |
| b. | Kontrol af tilført affald | Viden om og kontrol med forbrændingsegenskaberne af det affald, der tilføres ovnen, for at sikre optimale og så vidt muligt homogene og stabile forbrændingsbetingelser. | Er ikke anvendelig på klinisk risikoaffald eller fast kommunalt affald. |
| c. | Kedelrensning under hhv. uden drift | Effektiv rensning af kedlens bundles med henblik på at reducere støvets opholdstid og akkumulering i kedlen og dermed reducere PCDD/F-dannelsen i kedlen.
  Der anvendes en kombination af kedelrensning under hhv. uden drift. | Kan anvendes generelt. |
| d. | Hurtig afkøling af røggas | Hurtig afkøling af røggassen fra temperaturer over 400 °C til under 250 °C før støvrensning for at forhindre de novo-syntese af PCDD/F.
  Dette opnås ved en hensigtsmæssig udformning af kedlen og/eller med anvendelse af et bratkølingssystem (quench). Sidstnævnte mulighed begrænser den mængde af energi, der kan genvindes fra røggassen, og anvendes navnlig ved forbrænding af farligt affald med et højt halogenindhold. | Kan anvendes generelt. |
| e. | Injektion af tør sorbent | Se afsnit 2.2.
  Adsorption ved injektion af aktivt kul eller andre reagenter, almindeligvis kombineret med et posefilter, hvor der dannes et reaktionslag i filterkagen, og de faste stoffer fjernes. | Kan anvendes generelt. |
| f. | Fixed eller moving bed-adsorption | Se afsnit 2.2. | Anvendeligheden kan være begrænset af det samlede trykfald i forbindelse med FGC-systemet. For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset af pladsmangel. |
| g. | SCR | Se afsnit 2.2.
  Hvis SCR anvendes til NOX-rensning, medfører en passende katalysatoroverflade i SCR-systemet, at emissionerne af PCDD/F og PCB reduceres delvist.
  Teknikken anvendes generelt i kombination med teknik e, f eller i. | For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset af pladsmangel. |
| h. | Katalytiske filterposer | Se afsnit 2.2. | Er kun anvendelig på anlæg, der er forsynet med et posefilter. |
| i. | Sorptionsmiddel bestående af kulstof i en vådskrubber | PCDD/F og PCB adsorberes ved at tilsætte kulstofsorbent til vådskrubberen enten i skrubbervæsken eller i form af imprægnerede fyldlegemer.
  Teknikken anvendes til at fjerne PCDD/F i almindelighed og til at forebygge og/eller reducere (gen)emission af PCDD/F, der er akkumuleret i skrubberen (den såkaldte memoryeffekt), der forekommer især i forbindelse med nedluknings- og opstartsperioder. | Er kun anvendelig på anlæg, der er udstyret med en vådskrubber. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Optimering af forbrændingsprocessen

Se afsnit 2.1.

Optimering af forbrændingsparametre for at fremme oxidering af organiske forbindelser, herunder PCDD/F og PCB i affaldet, og for at forhindre deres og deres prækursorers (gen)dannelse.

Kan anvendes generelt.

b.

Kontrol af tilført affald

Viden om og kontrol med forbrændingsegenskaberne af det affald, der tilføres ovnen, for at sikre optimale og så vidt muligt homogene og stabile forbrændingsbetingelser.

Er ikke anvendelig på klinisk risikoaffald eller fast kommunalt affald.

c.

Kedelrensning under hhv. uden drift

Effektiv rensning af kedlens bundles med henblik på at reducere støvets opholdstid og akkumulering i kedlen og dermed reducere PCDD/F-dannelsen i kedlen.

Der anvendes en kombination af kedelrensning under hhv. uden drift.

Kan anvendes generelt.

d.

Hurtig afkøling af røggas

Hurtig afkøling af røggassen fra temperaturer over 400 °C til under 250 °C før støvrensning for at forhindre de novo-syntese af PCDD/F.

Dette opnås ved en hensigtsmæssig udformning af kedlen og/eller med anvendelse af et bratkølingssystem (quench). Sidstnævnte mulighed begrænser den mængde af energi, der kan genvindes fra røggassen, og anvendes navnlig ved forbrænding af farligt affald med et højt halogenindhold.

Kan anvendes generelt.

e.

Injektion af tør sorbent

Se afsnit 2.2.

Adsorption ved injektion af aktivt kul eller andre reagenter, almindeligvis kombineret med et posefilter, hvor der dannes et reaktionslag i filterkagen, og de faste stoffer fjernes.

Kan anvendes generelt.

f.

Fixed eller moving bed-adsorption

Se afsnit 2.2.

Anvendeligheden kan være begrænset af det samlede trykfald i forbindelse med FGC-systemet. For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset af pladsmangel.

g.

SCR

Se afsnit 2.2.

Hvis SCR anvendes til NOX-rensning, medfører en passende katalysatoroverflade i SCR-systemet, at emissionerne af PCDD/F og PCB reduceres delvist.

Teknikken anvendes generelt i kombination med teknik e, f eller i.

For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset af pladsmangel.

h.

Katalytiske filterposer

Se afsnit 2.2.

Er kun anvendelig på anlæg, der er forsynet med et posefilter.

i.

Sorptionsmiddel bestående af kulstof i en vådskrubber

PCDD/F og PCB adsorberes ved at tilsætte kulstofsorbent til vådskrubberen enten i skrubbervæsken eller i form af imprægnerede fyldlegemer.

Teknikken anvendes til at fjerne PCDD/F i almindelighed og til at forebygge og/eller reducere (gen)emission af PCDD/F, der er akkumuleret i skrubberen (den såkaldte memoryeffekt), der forekommer især i forbindelse med nedluknings- og opstartsperioder.

Er kun anvendelig på anlæg, der er udstyret med en vådskrubber.

Tabel 7

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte emissioner til luft af TVOC, PCDD/F og dioxinlignende PCB fra affaldsforbrænding

| Parameter | Enhed | BAT-AEL | Midlingsperiode |
| --- | --- | --- | --- |
| Nyt anlæg | Eksisterende anlæg |
| TVOC | mg/Nm3 | < 3-10 | < 3-10 | Døgnmiddelværdi |
| PCDD/F (29) | ng I-TEQ/Nm3 | < 0,01-0,04 | < 0,01-0,06 | Middelværdi i prøvetagningsperioden |
| < 0,01-0,06 | < 0,01-0,08 | Langtidsprøvetagningsperiode (30) |
| PCDD/F + dioxinlignende PCB (29) | ng WHO-TEQ/Nm3 | < 0,01-0,06 | < 0,01-0,08 | Middelværdi i prøvetagningsperioden |
| < 0,01-0,08 | < 0,01-0,1 | Langtidsprøvetagningsperiode (30) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

Midlingsperiode

Nyt anlæg

Eksisterende anlæg

TVOC

mg/Nm3

< 3-10

< 3-10

Døgnmiddelværdi

PCDD/F (29)

ng I-TEQ/Nm3

< 0,01-0,04

< 0,01-0,06

Middelværdi i prøvetagningsperioden

< 0,01-0,06

< 0,01-0,08

Langtidsprøvetagningsperiode (30)

PCDD/F + dioxinlignende PCB (29)

ng WHO-TEQ/Nm3

< 0,01-0,06

< 0,01-0,08

Middelværdi i prøvetagningsperioden

< 0,01-0,08

< 0,01-0,1

Langtidsprøvetagningsperiode (30)

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

1.5.2.5.   Kviksølvemissioner

BAT 31.For at reducere rørførte kviksølvemissioner til luft (herunder kviksølvemissionstoppe) fra forbrænding af affald er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Vådskrubber
  (lav pH) | Se afsnit 2.2.
  En vådskrubber med en pH-værdi på omkring 1.
  Metoden til fjernelse af kviksølv kan forbedres ved tilsætning af reagenter og/eller adsorptionsmidler til skrubbervæsken, f.eks.:






  — | oxidanter som f.eks. hydrogenperoxid for at omdanne frit kviksølv til kviksølv på en vandopløselig oxideret form |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Vådskrubber

(lav pH)

Se afsnit 2.2.

En vådskrubber med en pH-værdi på omkring 1.

Metoden til fjernelse af kviksølv kan forbedres ved tilsætning af reagenter og/eller adsorptionsmidler til skrubbervæsken, f.eks.:

—

oxidanter som f.eks. hydrogenperoxid for at omdanne frit kviksølv til kviksølv på en vandopløselig oxideret form

| — | svovlforbindelser for at danne stabile kompleksforbindelser eller salte med kviksølv |
| --- | --- |

—

svovlforbindelser for at danne stabile kompleksforbindelser eller salte med kviksølv

| — | kulstofsorptionsmiddel til adsorption af kviksølv, herunder frit kviksølv. |
| --- | --- |

—

kulstofsorptionsmiddel til adsorption af kviksølv, herunder frit kviksølv.

Når teknikken er konstrueret med en tilstrækkelig høj bufferkapacitet, for så vidt angår opsamling af kviksølv, forhindrer teknikken effektivt forekomst af kviksølvemissionstoppe.

Anvendeligheden kan være begrænset som følge af lav vandtilgængelighed, f.eks. i tørre områder.

b.

Injektion af tør sorbent

Se afsnit 2.2.

Adsorption ved injektion af aktivt kul eller andre reagenter, almindeligvis kombineret med et posefilter, hvor der dannes et reaktionslag i filterkagen, og de dannede faste stoffer fjernes.

Kan anvendes generelt.

c.

Injektion af særligt reaktivt aktivt kul

Injektion af særligt reaktivt aktivt kul tilsat svovl eller andre reagenter for at øge reaktionen med kviksølv.

Normalt sker injektionen af dette specialaktiverede kul ikke kontinuerligt, men finder kun sted, når en kviksølvtop detekteres. Til dette formål kan teknikken anvendes i kombination med den kontinuerlige overvågning af kviksølv i den rå røggas.

Kan muligvis ikke anvendes på anlæg, der er dedikeret til forbrænding af spildevandsslam.

d.

Tilsætning af brom i kedlen

Det bromid, der tilsættes affaldet eller sprøjtes ind i ovnrummet, omdannes ved høje temperaturer til elementært brom, som oxiderer frit kviksølv til det vandopløselige og stærkt adsorberbare HgBr2.

Teknikken anvendes i kombination med en nedstrømsplaceret rensningsteknik såsom en vådskrubber eller et aktivt kulstofinjektionssystem.

Normalt sker injektion af bromid ikke kontinuerligt, men finder kun sted, når kviksølvtoppe detekteres. Til dette formål kan teknikken anvendes i kombination med den kontinuerlige overvågning af kviksølv i den rå røggas.

Kan anvendes generelt.

e.

Fixed eller moving bed-adsorption

Se afsnit 2.2.

Når der er tale om en tilstrækkelig høj adsorptionskapacitet, forhindrer teknikken effektivt forekomsten af kviksølvemissionstoppe.

Anvendeligheden kan være begrænset af det samlede trykfald i forbindelse med FGC-systemet. For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset af pladsmangel.

Tabel 8

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte kviksølvemissioner til luft fra affaldsforbrænding

| (μg/Nm3) |
| --- |
| Parameter | BAT-AEL (1) | Midlingsperiode |
| Nyt anlæg | Eksisterende anlæg |
| Hg | < 5-20 (32) | < 5-20 (32) | Døgnmiddelværdi eller
  gennemsnit i prøvetagningsperioden |
| 1-10 | 1-10 | Langtidsprøvetagning |

(μg/Nm3)

Parameter

BAT-AEL (1)

Midlingsperiode

Nyt anlæg

Eksisterende anlæg

Hg

< 5-20 (32)

< 5-20 (32)

Døgnmiddelværdi eller

gennemsnit i prøvetagningsperioden

1-10

1-10

Langtidsprøvetagning

Som indikation vil det gennemsnitlige emissionsniveau for kviksølv pr. halve time normalt være:

| — | < 15-40 μg/Nm3 for eksisterende anlæg |
| --- | --- |

—

< 15-40 μg/Nm3 for eksisterende anlæg

| — | < 15-35 μg/Nm3 for nye anlæg. |
| --- | --- |

—

< 15-35 μg/Nm3 for nye anlæg.

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

1.6.   Emissioner til vand

BAT 32.For at forebygge forurening af uforurenet vand, reducere emissionerne til vand og øge ressourceeffektiviteten er det BAT at adskille spildevandsstrømme og at behandle dem separat, afhængigt af deres karakteristika.

Beskrivelse

Spildevandsstrømme (f.eks. overfladeafstrømning, kølevand, spildevand fra røggasrensning og behandling af slagge/bundaske, drænvand indsamlet fra affaldsmodtagelses-, håndterings- og lagerområder (se BAT 12 a) skal adskilles og behandles særskilt på grundlag af deres karakteristika og kombinationen af nødvendige behandlingsteknikker. Uforurenede vandstrømme adskilles fra spildevandsstrømme, der kræver behandling.

Ved genvinding af saltsyre og/eller gips fra skrubberens udløb behandles spildevandet fra de forskellige stadier (sur og basisk) i vådskrubningssystemet separat.

Anvendelse

Kan anvendes generelt i nye anlæg.

Kan anvendes i bestående anlæg inden for de begrænsninger, der er forbundet med konfigurationen af vandopsamlingssystemet.

BAT 33.For at reducere vandforbruget og forebygge eller reducere produktionen af spildevand fra forbrændingsanlægget er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Teknikker til spildevandsfri FGC | Anvendelse af FGC-teknikker, der ikke genererer spildevand (f.eks. indsprøjtning af tør sorptionsmiddel eller semivåd absorption, jf. afsnit 2.2). | Kan muligvis ikke anvendes på forbrænding af farligt affald med et højt halogenindhold. |
| b. | Indsprøjtning af spildevand fra FGC | Spildevand fra FGC indsprøjtes i de varmere dele af FGC-systemet. | Er kun anvendelig på forbrænding af fast kommunalt affald. |
| c. | Genbrug/genanvendelse af vand | Resterende vandige strømme genbruges eller genanvendes.
  Graden af genbrug/genanvendelse er begrænset af kvalitetskravene til den proces, som vandet ledes til. | Kan anvendes generelt. |
| d. | Tør håndtering af slagge/bundaske | Tør, varm slagge/bundaske falder fra risten til et transportsystem og afkøles af den omgivende luft. Der anvendes ikke vand i processen. | Er kun anvendelig på ristovne.
  Der kan være tekniske begrænsninger, der forhindrer retrofitting på eksisterende forbrændingsanlæg. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Teknikker til spildevandsfri FGC

Anvendelse af FGC-teknikker, der ikke genererer spildevand (f.eks. indsprøjtning af tør sorptionsmiddel eller semivåd absorption, jf. afsnit 2.2).

Kan muligvis ikke anvendes på forbrænding af farligt affald med et højt halogenindhold.

b.

Indsprøjtning af spildevand fra FGC

Spildevand fra FGC indsprøjtes i de varmere dele af FGC-systemet.

Er kun anvendelig på forbrænding af fast kommunalt affald.

c.

Genbrug/genanvendelse af vand

Resterende vandige strømme genbruges eller genanvendes.

Graden af genbrug/genanvendelse er begrænset af kvalitetskravene til den proces, som vandet ledes til.

Kan anvendes generelt.

d.

Tør håndtering af slagge/bundaske

Tør, varm slagge/bundaske falder fra risten til et transportsystem og afkøles af den omgivende luft. Der anvendes ikke vand i processen.

Er kun anvendelig på ristovne.

Der kan være tekniske begrænsninger, der forhindrer retrofitting på eksisterende forbrændingsanlæg.

BAT 34.For at reducere emissioner til vand fra FGC og/eller fra oplagring og behandling af slagge/bundaske er det BAT at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker og at anvende sekundære teknikker så tæt som muligt på kilden for at undgå fortynding.

| | Teknik | Forurenende stoffer, der typisk er fokus på |
| --- | --- | --- |
| Primære teknikker |
| a. | Optimering af forbrændingsprocessen (se BAT 14) og/eller af FGC-systemet (f.eks. SNCR/SCR, se BAT 29 f)) | Organiske forbindelser, herunder PCDD/F, ammoniak/ammonium |
| Sekundære teknikker (33) |
| Forbehandling og primær behandling |
| b. | Udligning | Alle forurenende stoffer |
| c. | Neutralisering | Syrer, baser |
| d. | Fysisk adskillelse, f.eks. sigter, sier, sandfang og primære bundfældningstanke | Grovkornede faste stoffer, opslæmmede stoffer |
| Fysisk-kemisk behandling |
| e. | Adsorption på aktivt kul | Organiske forbindelser, herunder PCDD/F, kviksølv |
| f. | Udfældning | Opløste metaller/metalloider, sulfat |
| g. | Oxidation | Sulfid, sulfit, organiske forbindelser |
| h. | Ionbytning | Opløste metaller/metalloider |
| i. | Stripning | Forurenende stoffer, der kan blæses ud (f.eks. ammoniak/ammonium) |
| j. | Omvendt osmose | Ammoniak/ammonium, metaller/metalloider, sulfat, chlorid, organiske forbindelser |
| Endelig fjernelse af faste stoffer |
| k. | Koagulering og flokkulering | Opslæmmede stoffer, partikelbundne metaller/metalloider |
| l. | Sedimentering |
| m. | Filtrering |
| n. | Flotation |

Teknik

Forurenende stoffer, der typisk er fokus på

Primære teknikker

a.

Optimering af forbrændingsprocessen (se BAT 14) og/eller af FGC-systemet (f.eks. SNCR/SCR, se BAT 29 f))

Organiske forbindelser, herunder PCDD/F, ammoniak/ammonium

Sekundære teknikker (33)

Forbehandling og primær behandling

b.

Udligning

Alle forurenende stoffer

c.

Neutralisering

Syrer, baser

d.

Fysisk adskillelse, f.eks. sigter, sier, sandfang og primære bundfældningstanke

Grovkornede faste stoffer, opslæmmede stoffer

Fysisk-kemisk behandling

e.

Adsorption på aktivt kul

Organiske forbindelser, herunder PCDD/F, kviksølv

f.

Udfældning

Opløste metaller/metalloider, sulfat

g.

Oxidation

Sulfid, sulfit, organiske forbindelser

h.

Ionbytning

Opløste metaller/metalloider

i.

Stripning

Forurenende stoffer, der kan blæses ud (f.eks. ammoniak/ammonium)

j.

Omvendt osmose

Ammoniak/ammonium, metaller/metalloider, sulfat, chlorid, organiske forbindelser

Endelig fjernelse af faste stoffer

k.

Koagulering og flokkulering

Opslæmmede stoffer, partikelbundne metaller/metalloider

l.

Sedimentering

m.

Filtrering

n.

Flotation

Tabel 9

BAT-AEL'er for direkte emissioner til en vandrecipient

| Parameter | Proces | Enhed | BAT-AEL (34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Total suspenderet stof (TSS) | FGC
  Slaggebehandling | mg/l | 10-30 |
| Total organisk kulstof (TOC) | FGC
  Slaggebehandling | 15-40 |
| Metaller og metalloider | As | FGC | 0,01-0,05 |
| Cd | FGC | 0,005-0,03 |
| CR | FGC | 0,01-0,1 |
| CU | FGC | 0,03-0,15 |
| Hg | FGC | 0,001-0,01 |
| Ni | FGC | 0,03-0,15 |
| Pb | FGC
  Slaggebehandling | 0,02-0,06 |
| Sb | FGC | 0,02-0,9 |
| Tl | FGC | 0,005-0,03 |
| Zn | FGC | 0,01-0,5 |
| Ammoniumnitrogen (NH4-N) | Slaggebehandling | 10-30 |
| Sulfat (SO4
  2-) | Slaggebehandling | 400-1 000 |
| PCDD/F | FGC | ng I-TEQ/l | 0,01-0,05 |

Parameter

Proces

Enhed

BAT-AEL (34)

Total suspenderet stof (TSS)

FGC

Slaggebehandling

mg/l

10-30

Total organisk kulstof (TOC)

FGC

Slaggebehandling

15-40

Metaller og metalloider

As

FGC

0,01-0,05

Cd

FGC

0,005-0,03

CR

FGC

0,01-0,1

CU

FGC

0,03-0,15

Hg

FGC

0,001-0,01

Ni

FGC

0,03-0,15

Pb

FGC

Slaggebehandling

0,02-0,06

Sb

FGC

0,02-0,9

Tl

FGC

0,005-0,03

Zn

FGC

0,01-0,5

Ammoniumnitrogen (NH4-N)

Slaggebehandling

10-30

Sulfat (SO4
  2-)

Slaggebehandling

400-1 000

PCDD/F

FGC

ng I-TEQ/l

0,01-0,05

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 6.

Tabel 10

BAT-AEL'er for indirekte emissioner til en vandrecipient

| Parameter | Proces | Enhed | BAT-AEL (35)
   (36) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metaller og metalloider | As | FGC | mg/l | 0,01-0,05 |
| Cd | FGC | 0,005-0,03 |
| CR | FGC | 0,01-0,1 |
| CU | FGC | 0,03-0,15 |
| Hg | FGC | 0,001-0,01 |
| Ni | FGC | 0,03-0,15 |
| Pb | FGC
  Slaggebehandling | 0,02-0,06 |
| Sb | FGC | 0,02-0,9 |
| Tl | FGC | 0,005-0,03 |
| Zn | FGC | 0,01-0,5 |
| PCDD/F | FGC | ng I-TEQ/l | 0,01-0,05 |

Parameter

Proces

Enhed

BAT-AEL (35)
   (36)

Metaller og metalloider

As

FGC

mg/l

0,01-0,05

Cd

FGC

0,005-0,03

CR

FGC

0,01-0,1

CU

FGC

0,03-0,15

Hg

FGC

0,001-0,01

Ni

FGC

0,03-0,15

Pb

FGC

Slaggebehandling

0,02-0,06

Sb

FGC

0,02-0,9

Tl

FGC

0,005-0,03

Zn

FGC

0,01-0,5

PCDD/F

FGC

ng I-TEQ/l

0,01-0,05

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 6.

1.7.   Materialeudnyttelse

BAT 35.For at øge ressourceeffektiviteten er det BAT at håndtere og behandle slagge/bundaske separat fra FGC-restprodukter.

BAT 36.For at øge ressourceeffektiviteten ved behandling af slagge/bundaske er det BAT at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker på grundlag af en risikovurdering, der afhænger af de farlige egenskaber ved slagge og aske.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sigtning | Der anvendes oscillerende, vibrerende og roterende sier til at foretage en indledende klassificering af slaggen/bundasken efter størrelse inden yderligere behandling. | Kan anvendes generelt. |
| b. | Knusning | Mekaniske behandlinger, der har til formål at forberede materialer til nyttiggørelse af metaller eller efterfølgende anvendelse af disse materialer, f.eks. i forbindelse med vejanlæg og jordarbejder. | Kan anvendes generelt. |
| c. | Aeraulisk separation | Der anvendes aeraulisk separation til at sortere lette, uforbrændte fraktioner i slaggen/bundasken ved at udblæse lette fragmenter.
  Et vibrationsbord anvendes til at transportere slaggen/bundasken til en skakt, hvor materialet falder gennem en luftstrøm, der blæser uforbrændte lette materialer, såsom træ, papir eller plast, hen på et transportbånd eller i en beholder, så de kan sendes tilbage til forbrænding. | Kan anvendes generelt. |
| d. | Nyttiggørelse af jernholdige og ikkejernholdige metaller | Der anvendes forskellige teknikker, herunder:






  — | magnetisk separation til jernholdige metaller |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Sigtning

Der anvendes oscillerende, vibrerende og roterende sier til at foretage en indledende klassificering af slaggen/bundasken efter størrelse inden yderligere behandling.

Kan anvendes generelt.

b.

Knusning

Mekaniske behandlinger, der har til formål at forberede materialer til nyttiggørelse af metaller eller efterfølgende anvendelse af disse materialer, f.eks. i forbindelse med vejanlæg og jordarbejder.

Kan anvendes generelt.

c.

Aeraulisk separation

Der anvendes aeraulisk separation til at sortere lette, uforbrændte fraktioner i slaggen/bundasken ved at udblæse lette fragmenter.

Et vibrationsbord anvendes til at transportere slaggen/bundasken til en skakt, hvor materialet falder gennem en luftstrøm, der blæser uforbrændte lette materialer, såsom træ, papir eller plast, hen på et transportbånd eller i en beholder, så de kan sendes tilbage til forbrænding.

Kan anvendes generelt.

d.

Nyttiggørelse af jernholdige og ikkejernholdige metaller

Der anvendes forskellige teknikker, herunder:

—

magnetisk separation til jernholdige metaller

| — | hvirvelstrømsseparation til ikkejernholdige metaller |
| --- | --- |

—

hvirvelstrømsseparation til ikkejernholdige metaller

| — | induktionsseparator til rustfrit stål, og metaller, der ikke blev frasorteret på de første trin. |
| --- | --- |

—

induktionsseparator til rustfrit stål, og metaller, der ikke blev frasorteret på de første trin.

Kan anvendes generelt.

e.

Modning

Modningsprocessen stabiliserer den mineralske fraktion af slaggen ved hjælp af atmosfærisk CO2 (karbonering), dræning af overskydende vand og oxidation.

Efter at metallerne er blevet nyttiggjort, opbevares slagge/bundaske i fri luft eller i overdækkede bygninger i flere uger, almindeligvis på en vandtæt bund, som gør det muligt at indsamle dræn- og afløbsvand til behandling.

Lagrene kan fugtes for at optimere vandindholdet og dermed fremme udvaskning af salte og karboneringsprocessen. Befugtning af slagge/bundaske bidrager også til at forebygge støvemissioner.

Kan anvendes generelt.

f.

Vask

Vask af slagge gør det muligt at fremstille et materiale til genanvendelse med mindst mulig udvaskelighed af opløselige stoffer (f.eks. salte).

Kan anvendes generelt.

1.8.   Støj

BAT 37.For at forebygge eller, hvor dette ikke er praktisk muligt, reducere støjemissioner er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Passende placering af udstyr og bygninger | Støjniveauet kan reduceres ved at øge afstanden mellem kilden og modtageren og ved at bruge bygninger som støjskærme. | Når der er tale om eksisterende anlæg, kan flytningen af udstyr være begrænset på grund af manglende plads eller uforholdsmæssigt store omkostninger. |
| b. | Driftsforanstaltninger | Disse omfatter:






  — | bedre inspektion og vedligeholdelse af udstyr |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Passende placering af udstyr og bygninger

Støjniveauet kan reduceres ved at øge afstanden mellem kilden og modtageren og ved at bruge bygninger som støjskærme.

Når der er tale om eksisterende anlæg, kan flytningen af udstyr være begrænset på grund af manglende plads eller uforholdsmæssigt store omkostninger.

b.

Driftsforanstaltninger

Disse omfatter:

—

bedre inspektion og vedligeholdelse af udstyr

| — | lukning af døre og vinduer i lukkede områder i videst muligt omfang |
| --- | --- |

—

lukning af døre og vinduer i lukkede områder i videst muligt omfang

| — | drift af udstyr, der udføres af erfarent personale |
| --- | --- |

—

drift af udstyr, der udføres af erfarent personale

| — | undgåelse af støjende aktiviteter om natten, hvis muligt |
| --- | --- |

—

undgåelse af støjende aktiviteter om natten, hvis muligt

| — | regler for støjkontrol i forbindelse med vedligeholdelsesarbejde. |
| --- | --- |

—

regler for støjkontrol i forbindelse med vedligeholdelsesarbejde.

Kan anvendes generelt.

c.

Støjsvagt udstyr

Dette omfatter støjsvage kompressorer, pumper og ventilatorer.

Kan anvendes generelt, når eksisterende udstyr udskiftes, eller nyt udstyr installeres.

d.

Støjdæmpning

Støjudbredelse kan reduceres ved at indsætte barrierer mellem støjkilde og modtager. Passende barrierer omfatter beskyttelsesmure, volde og bygninger.

Hvis der er tale om eksisterende anlæg, kan der være begrænset mulighed for at indsætte hindringer på grund af pladsmangel.

e.

Støjdæmpende udstyr/

infrastruktur

Dette omfatter:

| — | støjdæmpere |
| --- | --- |

—

støjdæmpere

| — | isolering af udstyr |
| --- | --- |

—

isolering af udstyr

| — | indkapsling af støjende udstyr |
| --- | --- |

—

indkapsling af støjende udstyr

| — | lydisolering af bygninger. |
| --- | --- |

—

lydisolering af bygninger.

For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset af pladsmangel.

2.   BESKRIVELSE AF TEKNIKKER

2.1.   Generelle teknikker

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Avanceret kontrolsystem | Anvendelse af et computerbaseret automatisk system til kontrol af forbrændingseffektivitet og til støtte af forebyggelse og/eller reduktion af emissioner. Dette omfatter også anvendelse af udstyr af høj kvalitet til overvågning af driftsparametre og emissioner. |
| Optimering af forbrændingsprocessen | Optimering af affaldstilførselshastigheden og -sammensætningen, af temperaturen og af strømningshastigheder og steder for indsprøjtning af den primære og sekundære forbrændingsluft for effektivt at oxidere de organiske forbindelser og samtidig reducere dannelsen af NOX.
  Optimering af ovnens konstruktion og drift (f.eks. røggastemperatur og turbulens, røggassens og affaldets opholdstid, iltniveau og opblanding af affald). |

Teknik

Beskrivelse

Avanceret kontrolsystem

Anvendelse af et computerbaseret automatisk system til kontrol af forbrændingseffektivitet og til støtte af forebyggelse og/eller reduktion af emissioner. Dette omfatter også anvendelse af udstyr af høj kvalitet til overvågning af driftsparametre og emissioner.

Optimering af forbrændingsprocessen

Optimering af affaldstilførselshastigheden og -sammensætningen, af temperaturen og af strømningshastigheder og steder for indsprøjtning af den primære og sekundære forbrændingsluft for effektivt at oxidere de organiske forbindelser og samtidig reducere dannelsen af NOX.

Optimering af ovnens konstruktion og drift (f.eks. røggastemperatur og turbulens, røggassens og affaldets opholdstid, iltniveau og opblanding af affald).

2.2.   Teknikker til reduktion af emissioner til luft

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Posefilter | Pose- eller stoffiltre er fremstillet af porøst vævet eller filtet stof, som gassen ledes igennem med henblik på at fjerne partikler. Anvendelse af et posefilter kræver, at stoffet passer til røggassernes karakteristika og den maksimale driftstemperatur. |
| Injektion af sorptionsmiddel i kedel | Injektion af magnesium- eller calciumbaserede absorptionsmidler ved høj temperatur i efterforbrændingszonen med henblik på delvis reduktion af sure gasser. Teknikken er yderst effektiv til at fjerne SOX og HF og giver yderligere fordele i form af udjævning af toppene. |
| Katalytiske filterposer | Filterposer imprægneres enten med en katalysator, eller katalysatoren blandes direkte med organisk materiale i produktionen af de fibre, der anvendes til filtermediet. Sådanne filtre kan anvendes til at reducere PCDD/F-emissionerne samt — i kombination med en NH3-kilde — til at reducere NOX-emissionerne. |
| Direkte afsvovling | Tilsætning af magnesium- eller calciumbaserede absorptionsmidler til en fluid bed-ovns leje. |
| Injektion af tør sorbent | Injektion og dispersion af sorptionsmiddel i form af et tørt pulver i røggassen. Basiske sorptionsmidler (f.eks. natriumbicarbonat, hydratkalk) indsprøjtes for at reagere med sure gasser (HCl, HF og SOX). Aktivt kul indsprøjtes eller medindsprøjtes for at adsorbere især PCDD/F og kviksølv. De faste stoffer fjernes, oftest med et posefilter. Overskydende reaktive stoffer kan recirkuleres for at mindske deres forbrug, eventuelt efter reaktivering ved modning eller dampindsprøjtning (se BAT 28 b). |
| Elektrofilter | Elektrofiltre (ESP) fungerer således, at partikler lades og separeres under påvirkning af et elektrisk felt. Elektrofiltre kan fungere under en lang række forskellige betingelser. Rensningseffektiviteten kan afhænge af antallet af felter, opholdstid (størrelse) og opstrøms udstyr til partikelfjernelse. De omfatter normalt mellem to og fem felter. Elektrofiltre kan være af den tørre eller våde type, afhængigt af den teknik, der anvendes til at opsamle støv fra elektroderne. Der anvendes typisk våde elektrofiltre i poleringsfasen til fjernelse af resterende støv og -dråber efter vådskrubning. |
| Fixed eller moving bed-adsorption | Røggassen ledes gennem et fixed bed- eller et moving bed-filter, hvor der anvendes en adsorbent (f.eks. aktiveret koks, aktiveret brunkul eller kulstofimprægneret polymer) til at adsorbere forurenende stoffer. |
| Recirkulering af røggas | Recirkulering af en del af røggassen til ovnrummet for at erstatte en del af den friske forbrændingsluft, hvilket har den dobbelte effekt at nedkøle temperaturen og begrænse O2-indholdet til oxidation af kvælstof og dermed begrænse dannelsen af NOX. Dette indebærer tilførsel af røggas fra ovnrummet til flammen for at reducere iltindholdet og dermed flammetemperaturen.
  Denne teknik mindsker også energitabet i røggassen. Der opnås også energibesparelser, når recirkuleret røggas udsuges før FGC ved at reducere røggasflowet gennem FGC-systemet og størrelsen af det krævede FGC-system. |
| Selektiv katalytisk reduktion (SCR) | Selektiv reduktion af nitrogenoxider med ammoniak eller urea med katalysator. Teknikken er baseret på reduktion af NOX til nitrogen ved hjælp af en katalysator, idet reaktionen med ammoniak sker ved en optimal driftstemperatur, som typisk er ca. 200-450 °C for typen med et højt støv/partikelniveau og 170-250 °C for katalysatorer placeret efter partikelfilteret. Generelt indsprøjtes ammoniak som en vandig opløsning. Ammoniakkilden kan også være vandfri ammoniak eller en ureaopløsning. Der kan anvendes flere katalysatorlag. Der opnås en større NOX-reduktion ved anvendelse af en større katalysatoroverflade, der installeres som et eller flere lag. »I kanal« eller »slip«-SCR er en teknik, som kombinerer SNCR med nedstrøms-SCR, der reducerer ammoniakslippet fra SNCR. |
| Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) | Selektiv reduktion af nitrogenoxider til nitrogen med ammoniak eller urea ved høje temperaturer og uden katalysator. Driftstemperaturen holdes mellem 800 °C og 1 000 °C, der giver den optimale reaktion.
  SNCR-systemets ydeevne kan øges ved at kontrollere indsprøjtningen af reagenten fra flere lanser med støtte fra et (hurtigt reagerende) akustisk eller infrarødt temperaturmålesystem, så det til enhver tid sikres, at reagenten indsprøjtes i det optimale temperaturområde. |
| Semivåd absorber | Kaldes også semitør absorber. Der tilsættes en alkalisk vandig opløsning eller opslæmning (f.eks. kalkmælk) til røggasstrømmen, så den indfanger de sure gasser. Vandet fordamper, og reaktionsprodukterne er tørre. Det faste restprodukt kan recirkuleres for at reducere reagentforbruget (se BAT 28 b).
  Denne teknik omfatter en række forskellige udformninger, herunder flashtørring, der består i at indsprøjte vand (med hurtig gaskøling) og reagent ved filterindgangen. |
| Vådskrubber | Anvendelse af en væske, typisk vand eller en vandig opløsning/opslæmning, til opsamling af forurenende stoffer fra røggassen ved absorption, navnlig sure gasser, samt andre opløselige forbindelser og faste stoffer.
  For at adsorbere kviksølv og/eller PCDD/F kan sorbent af aktivt kul (som en opslæmning eller som kulstofimprægnerede fyldlegemer) tilsættes til vådskrubberen.
  Der anvendes forskellige typer af skrubberkonstruktioner, f.eks. jetskrubbere, rotationsskrubbere, venturiskrubbere, sprayskrubbere og pakkede tårne. |

Teknik

Beskrivelse

Posefilter

Pose- eller stoffiltre er fremstillet af porøst vævet eller filtet stof, som gassen ledes igennem med henblik på at fjerne partikler. Anvendelse af et posefilter kræver, at stoffet passer til røggassernes karakteristika og den maksimale driftstemperatur.

Injektion af sorptionsmiddel i kedel

Injektion af magnesium- eller calciumbaserede absorptionsmidler ved høj temperatur i efterforbrændingszonen med henblik på delvis reduktion af sure gasser. Teknikken er yderst effektiv til at fjerne SOX og HF og giver yderligere fordele i form af udjævning af toppene.

Katalytiske filterposer

Filterposer imprægneres enten med en katalysator, eller katalysatoren blandes direkte med organisk materiale i produktionen af de fibre, der anvendes til filtermediet. Sådanne filtre kan anvendes til at reducere PCDD/F-emissionerne samt — i kombination med en NH3-kilde — til at reducere NOX-emissionerne.

Direkte afsvovling

Tilsætning af magnesium- eller calciumbaserede absorptionsmidler til en fluid bed-ovns leje.

Injektion af tør sorbent

Injektion og dispersion af sorptionsmiddel i form af et tørt pulver i røggassen. Basiske sorptionsmidler (f.eks. natriumbicarbonat, hydratkalk) indsprøjtes for at reagere med sure gasser (HCl, HF og SOX). Aktivt kul indsprøjtes eller medindsprøjtes for at adsorbere især PCDD/F og kviksølv. De faste stoffer fjernes, oftest med et posefilter. Overskydende reaktive stoffer kan recirkuleres for at mindske deres forbrug, eventuelt efter reaktivering ved modning eller dampindsprøjtning (se BAT 28 b).

Elektrofilter

Elektrofiltre (ESP) fungerer således, at partikler lades og separeres under påvirkning af et elektrisk felt. Elektrofiltre kan fungere under en lang række forskellige betingelser. Rensningseffektiviteten kan afhænge af antallet af felter, opholdstid (størrelse) og opstrøms udstyr til partikelfjernelse. De omfatter normalt mellem to og fem felter. Elektrofiltre kan være af den tørre eller våde type, afhængigt af den teknik, der anvendes til at opsamle støv fra elektroderne. Der anvendes typisk våde elektrofiltre i poleringsfasen til fjernelse af resterende støv og -dråber efter vådskrubning.

Fixed eller moving bed-adsorption

Røggassen ledes gennem et fixed bed- eller et moving bed-filter, hvor der anvendes en adsorbent (f.eks. aktiveret koks, aktiveret brunkul eller kulstofimprægneret polymer) til at adsorbere forurenende stoffer.

Recirkulering af røggas

Recirkulering af en del af røggassen til ovnrummet for at erstatte en del af den friske forbrændingsluft, hvilket har den dobbelte effekt at nedkøle temperaturen og begrænse O2-indholdet til oxidation af kvælstof og dermed begrænse dannelsen af NOX. Dette indebærer tilførsel af røggas fra ovnrummet til flammen for at reducere iltindholdet og dermed flammetemperaturen.

Denne teknik mindsker også energitabet i røggassen. Der opnås også energibesparelser, når recirkuleret røggas udsuges før FGC ved at reducere røggasflowet gennem FGC-systemet og størrelsen af det krævede FGC-system.

Selektiv katalytisk reduktion (SCR)

Selektiv reduktion af nitrogenoxider med ammoniak eller urea med katalysator. Teknikken er baseret på reduktion af NOX til nitrogen ved hjælp af en katalysator, idet reaktionen med ammoniak sker ved en optimal driftstemperatur, som typisk er ca. 200-450 °C for typen med et højt støv/partikelniveau og 170-250 °C for katalysatorer placeret efter partikelfilteret. Generelt indsprøjtes ammoniak som en vandig opløsning. Ammoniakkilden kan også være vandfri ammoniak eller en ureaopløsning. Der kan anvendes flere katalysatorlag. Der opnås en større NOX-reduktion ved anvendelse af en større katalysatoroverflade, der installeres som et eller flere lag. »I kanal« eller »slip«-SCR er en teknik, som kombinerer SNCR med nedstrøms-SCR, der reducerer ammoniakslippet fra SNCR.

Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR)

Selektiv reduktion af nitrogenoxider til nitrogen med ammoniak eller urea ved høje temperaturer og uden katalysator. Driftstemperaturen holdes mellem 800 °C og 1 000 °C, der giver den optimale reaktion.

SNCR-systemets ydeevne kan øges ved at kontrollere indsprøjtningen af reagenten fra flere lanser med støtte fra et (hurtigt reagerende) akustisk eller infrarødt temperaturmålesystem, så det til enhver tid sikres, at reagenten indsprøjtes i det optimale temperaturområde.

Semivåd absorber

Kaldes også semitør absorber. Der tilsættes en alkalisk vandig opløsning eller opslæmning (f.eks. kalkmælk) til røggasstrømmen, så den indfanger de sure gasser. Vandet fordamper, og reaktionsprodukterne er tørre. Det faste restprodukt kan recirkuleres for at reducere reagentforbruget (se BAT 28 b).

Denne teknik omfatter en række forskellige udformninger, herunder flashtørring, der består i at indsprøjte vand (med hurtig gaskøling) og reagent ved filterindgangen.

Vådskrubber

Anvendelse af en væske, typisk vand eller en vandig opløsning/opslæmning, til opsamling af forurenende stoffer fra røggassen ved absorption, navnlig sure gasser, samt andre opløselige forbindelser og faste stoffer.

For at adsorbere kviksølv og/eller PCDD/F kan sorbent af aktivt kul (som en opslæmning eller som kulstofimprægnerede fyldlegemer) tilsættes til vådskrubberen.

Der anvendes forskellige typer af skrubberkonstruktioner, f.eks. jetskrubbere, rotationsskrubbere, venturiskrubbere, sprayskrubbere og pakkede tårne.

2.3.   Teknikker til at reducere emissioner til vand

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Adsorption på aktivt kul | Fjernelse af opløselige stoffer (opløste stoffer) fra spildevandet ved at overføre dem til overfladen af faste, stærkt porøse partikler (adsorptionsmidlet). Aktivt kul anvendes typisk til adsorption af organiske forbindelser og kviksølv. |
| Udfældning | Opløste forurenende stoffers omdannelse til uopløselige forbindelser ved at tilsætte udfældningsmidler. Det dannede faste bundfald separeres efterfølgende ved sedimentering, flotation eller filtrering. Typiske kemikalier, der anvendes til udfældning af metaller, er kalk, dolomit, natriumhydroxid, natriumcarbonat, natriumsulfid og organiske sulfider. Calciumsalt (bortset fra kalk) anvendes til at udfælde sulfat eller fluorid. |
| Koagulering og flokkulering | Koagulering og flokkulering anvendes til at adskille suspenderede faste stoffer fra spildevand og gennemføres ofte i flere på hinanden følgende trin. Koagulering udføres ved at tilsætte koaguleringsmidler (f.eks. ferrichlorid) med ladninger, som er de modsatte af de suspenderede stoffers. Flokkulering foretages ved at tilsætte polymerer, således at sammenstødet med flokkulerende mikropartikler får dem til at binde sig til hinanden og danne større flokkulerende partikler. De flokkulerende partikler, der dannes, bliver efterfølgende adskilt ved hjælp af sedimentering, flotation under tryk eller filtrering. |
| Udligning | Afbalancering af strømme og forureningsbelastninger ved anvendelse af tanke eller andre håndteringsteknikker. |
| Filtrering | Separation af faste stoffer fra spildevand ved at føre dem gennem et porøst medium. Dette omfatter forskellige typer teknikker, f.eks. filtrering gennem sand, mikrofiltrering og ultrafiltrering. |
| Flotation | Adskillelse af faste eller flydende partikler fra spildevandet ved at hæfte dem fast til fine gasbobler, som regel luftbobler. De flydende partikler samles på vandoverfladen og opsamles med skimmere. |
| Ionbytning | Tilbageholdelse af ionformige forurenende stoffer fra spildevand og udskiftning heraf med mere acceptable ioner ved hjælp af en ionbyttermasse. De forurenende stoffer tilbageholdes og frigives herefter til en regenererings- eller returskylningsvæske. |
| Neutralisering | Justering af spildevandets pH-værdi til en neutral værdi (ca. 7) ved tilsætning af kemikalier. Natriumhydroxid (NaOH) eller calciumhydroxid (Ca(OH)2) anvendes almindeligvis til at øge pH-værdien, mens svovlsyre (H2SO4), saltsyre (HCl) eller kuldioxid (CO2) anvendes til at reducere pH-værdien. Der kan forekomme udfældning af nogle stoffer i forbindelse med neutralisering. |
| Oxidation | Omdannelse af forurenende stoffer ved hjælp af kemiske oxidationsmidler til lignende forbindelser, som er mindre farlige og/eller lettere at reducere. I tilfælde af spildevand fra anvendelse af vådskrubbere kan luft anvendes til at oxidere sulfit (SO3
  2-) til sulfat (SO4
  2-). |
| Omvendt osmose | En membranproces, hvor en trykforskel mellem afsnittene, som er adskilt af membranerne, får vand til at flyde fra den mere koncentrerede opløsning til den mindre koncentrerede opløsning. |
| Sedimentering | Separation af suspenderet stof ved hjælp af tyngdefaldsaflejring. |
| Stripning | Fjernelsen af forurenende stoffer, der kan uddrives – (f.eks. ammoniak) — fra spildevand med et kraftigt gasflow med henblik på at overføre dem til gasfasen. De forurenende stoffer nyttiggøres efterfølgende (f.eks. ved kondensering) til videre anvendelse eller bortskaffelse. Stoffer fjernes muligvis mere effektivt ved at hæve temperaturen eller sænke trykket. |

Teknik

Beskrivelse

Adsorption på aktivt kul

Fjernelse af opløselige stoffer (opløste stoffer) fra spildevandet ved at overføre dem til overfladen af faste, stærkt porøse partikler (adsorptionsmidlet). Aktivt kul anvendes typisk til adsorption af organiske forbindelser og kviksølv.

Udfældning

Opløste forurenende stoffers omdannelse til uopløselige forbindelser ved at tilsætte udfældningsmidler. Det dannede faste bundfald separeres efterfølgende ved sedimentering, flotation eller filtrering. Typiske kemikalier, der anvendes til udfældning af metaller, er kalk, dolomit, natriumhydroxid, natriumcarbonat, natriumsulfid og organiske sulfider. Calciumsalt (bortset fra kalk) anvendes til at udfælde sulfat eller fluorid.

Koagulering og flokkulering

Koagulering og flokkulering anvendes til at adskille suspenderede faste stoffer fra spildevand og gennemføres ofte i flere på hinanden følgende trin. Koagulering udføres ved at tilsætte koaguleringsmidler (f.eks. ferrichlorid) med ladninger, som er de modsatte af de suspenderede stoffers. Flokkulering foretages ved at tilsætte polymerer, således at sammenstødet med flokkulerende mikropartikler får dem til at binde sig til hinanden og danne større flokkulerende partikler. De flokkulerende partikler, der dannes, bliver efterfølgende adskilt ved hjælp af sedimentering, flotation under tryk eller filtrering.

Udligning

Afbalancering af strømme og forureningsbelastninger ved anvendelse af tanke eller andre håndteringsteknikker.

Filtrering

Separation af faste stoffer fra spildevand ved at føre dem gennem et porøst medium. Dette omfatter forskellige typer teknikker, f.eks. filtrering gennem sand, mikrofiltrering og ultrafiltrering.

Flotation

Adskillelse af faste eller flydende partikler fra spildevandet ved at hæfte dem fast til fine gasbobler, som regel luftbobler. De flydende partikler samles på vandoverfladen og opsamles med skimmere.

Ionbytning

Tilbageholdelse af ionformige forurenende stoffer fra spildevand og udskiftning heraf med mere acceptable ioner ved hjælp af en ionbyttermasse. De forurenende stoffer tilbageholdes og frigives herefter til en regenererings- eller returskylningsvæske.

Neutralisering

Justering af spildevandets pH-værdi til en neutral værdi (ca. 7) ved tilsætning af kemikalier. Natriumhydroxid (NaOH) eller calciumhydroxid (Ca(OH)2) anvendes almindeligvis til at øge pH-værdien, mens svovlsyre (H2SO4), saltsyre (HCl) eller kuldioxid (CO2) anvendes til at reducere pH-værdien. Der kan forekomme udfældning af nogle stoffer i forbindelse med neutralisering.

Oxidation

Omdannelse af forurenende stoffer ved hjælp af kemiske oxidationsmidler til lignende forbindelser, som er mindre farlige og/eller lettere at reducere. I tilfælde af spildevand fra anvendelse af vådskrubbere kan luft anvendes til at oxidere sulfit (SO3
  2-) til sulfat (SO4
  2-).

Omvendt osmose

En membranproces, hvor en trykforskel mellem afsnittene, som er adskilt af membranerne, får vand til at flyde fra den mere koncentrerede opløsning til den mindre koncentrerede opløsning.

Sedimentering

Separation af suspenderet stof ved hjælp af tyngdefaldsaflejring.

Stripning

Fjernelsen af forurenende stoffer, der kan uddrives – (f.eks. ammoniak) — fra spildevand med et kraftigt gasflow med henblik på at overføre dem til gasfasen. De forurenende stoffer nyttiggøres efterfølgende (f.eks. ved kondensering) til videre anvendelse eller bortskaffelse. Stoffer fjernes muligvis mere effektivt ved at hæve temperaturen eller sænke trykket.

2.4.   Håndteringsteknikker

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Lugthåndteringsplan | Lugthåndteringsplanen er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og omfatter:






  a) | en protokol for udførelse af lugtovervågning i overensstemmelse med EN-standarder (f.eks. dynamisk olfaktometri, jf. EN 13725, med henblik på at bestemme lugtkoncentrationen). Den kan suppleres med måling/estimering af lugteksponering (f.eks. i henhold til EN 16841-1 eller EN 16841-2) eller vurdering af lugtpåvirkning |

Teknik

Beskrivelse

Lugthåndteringsplan

Lugthåndteringsplanen er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og omfatter:

a)

en protokol for udførelse af lugtovervågning i overensstemmelse med EN-standarder (f.eks. dynamisk olfaktometri, jf. EN 13725, med henblik på at bestemme lugtkoncentrationen). Den kan suppleres med måling/estimering af lugteksponering (f.eks. i henhold til EN 16841-1 eller EN 16841-2) eller vurdering af lugtpåvirkning

| b) | en protokol for reaktionen på de identificerede lugthændelser, f.eks. klager |
| --- | --- |

b)

en protokol for reaktionen på de identificerede lugthændelser, f.eks. klager

| c) | et program for forebyggelse og reduktion af lugtgener, der er designet til at identificere kilden/kilderne, til at karakterisere kildernes bidrag og til at gennemføre forebyggende og/eller reducerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

c)

et program for forebyggelse og reduktion af lugtgener, der er designet til at identificere kilden/kilderne, til at karakterisere kildernes bidrag og til at gennemføre forebyggende og/eller reducerende foranstaltninger.

Støjhåndteringsplan

Støjhåndteringsplanen er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og omfatter:

| a) | en protokol for gennemførelse af støjmonitering |
| --- | --- |

a)

en protokol for gennemførelse af støjmonitering

| b) | en protokol for reaktion på identificerede støjhændelser, f.eks. klager |
| --- | --- |

b)

en protokol for reaktion på identificerede støjhændelser, f.eks. klager

| c) | et støjreduktionsprogram, der skal identificere kilden/kilderne, måle/estimere støjeksponeringen, karakterisere kildernes bidrag og gennemføre forebyggelses- og/eller reduktionsforanstaltninger. |
| --- | --- |

c)

et støjreduktionsprogram, der skal identificere kilden/kilderne, måle/estimere støjeksponeringen, karakterisere kildernes bidrag og gennemføre forebyggelses- og/eller reduktionsforanstaltninger.

Ulykkeshåndteringsplan

Miljøledelsessystemet indeholder en plan for håndtering af ulykker (se BAT 1) og identificerer de farer, som anlægget udgør, og de risici, der er forbundet hermed, og definerer de foranstaltninger, der skal træffes for at imødegå disse risici. Det tager hensyn til fortegnelsen over forurenende stoffer, der er til stede eller formodes at være til stede, og som kan medføre miljømæssige konsekvenser ved udslip. Det kan f.eks. udarbejdes med FMEA (Failure Mode and Effects Analysis) og/eller FMECA (Failure Mode, Effects and Criticality Analysis).

Ulykkeshåndteringsplanen omfatter udarbejdelse og gennemførelse af en plan for brandforebyggelse, -detektion og -bekæmpelse, som er risikobaseret og omfatter brug af automatiske branddetekterings- og alarmsystemer samt manuel og/eller automatisk brandforanstaltning og kontrolsystemer. Planen for brandforebyggelse, -detektion og -bekæmpelse er navnlig relevant for:

| — | arealer til oplagring og forbehandling af affald |
| --- | --- |

—

arealer til oplagring og forbehandling af affald

| — | arealer til affaldsindfyring |
| --- | --- |

—

arealer til affaldsindfyring

| — | elektriske kontrolsystemer |
| --- | --- |

—

elektriske kontrolsystemer

| — | posefiltre |
| --- | --- |

—

posefiltre

| — | fixed adsorption bed. |
| --- | --- |

—

fixed adsorption bed.

Ulykkeshåndteringsplanen omfatter også, navnlig i tilfælde af anlæg, hvor der modtages farligt affald, personaletræningsprogrammer vedrørende:

| — | eksplosion og forebyggelse af brand |
| --- | --- |

—

eksplosion og forebyggelse af brand

| — | brandslukning |
| --- | --- |

—

brandslukning

| — | kendskab til kemiske risici (mærkning, kræftfremkaldende stoffer, toksicitet, korrosion, brand). |
| --- | --- |

—

kendskab til kemiske risici (mærkning, kræftfremkaldende stoffer, toksicitet, korrosion, brand).

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 af 29. april 2004 om persistente organiske miljøgifte og om ændring af direktiv 79/117/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 7).

(3)  For enhver parameter, hvor prøvetagning/måling på 30 minutter og/eller en middelværdi af tre på hinanden følgende målinger er uhensigtsmæssig som følge af prøvetagning eller analytiske begrænsninger, kan der anvendes en mere passende procedure. For PCDD'er/PCDF'er og dioxinlignende PCB anvendes en prøvetagningsperiode på 6-8 timer ved korttidsprøvetagning.

(4)  Generiske EN-standarder for kontinuerlige målinger er EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 og EN 14181. EN-standarder for periodiske målinger er angivet i tabellen eller i fodnoterne.

(5)  For periodisk overvågning finder overvågningsfrekvensen ikke anvendelse, hvis det eneste formål med anlæggets drift er at foretage en emissionsmåling.

(6)  Hvis der anvendes kontinuerlig overvågning af N2O, gælder de generiske EN-standarder for kontinuerlige målinger.

(7)  Kontinuerlig måling af HF kan erstattes af periodiske målinger med en mindste frekvens på en gang hver sjette måned, hvis det er påvist, at emissionsniveauet for HCl er tilstrækkeligt tilfredsstillende og stabilt. Der findes ingen EN-standard til periodisk måling af HF.

(8)  For anlæg, der forbrænder affald med et dokumenteret lavt og stabilt kviksølvindhold (f.eks. ensartede affaldsstrømme af kontrolleret sammensætning), kan den kontinuerlige overvågning af emissioner erstattes af langtidsprøvetagning (der findes ingen EN-standard for langtidsprøvetagning af Hg) eller periodiske målinger med en mindste frekvens på en gang hver sjette måned. I sidstnævnte tilfælde er den relevante standard EN 13211.

(9)  Overvågningen finder kun anvendelse i forbindelse med forbrænding af affald, der indeholder bromerede flammehæmmere, eller på anlæg, hvor BAT 31 anvendes med kontinuerlig injektion af brom.

(10)  Overvågningen finder ikke anvendelse, hvis det er påvist, at emissionsniveauerne er tilstrækkeligt tilfredsstillende og stabile.

(11)  Overvågningen finder ikke anvendelse, hvis det er påvist, at emissionen af dioxinlignende PCB er mindre end 0,01 ng WHO-TEQ/Nm3.

(12)  Overvågningsfrekvensen kan være mindst en gang hver sjette måned, hvis det er påvist, at emissionerne er tilstrækkeligt tilfredsstillende og stabile.

(13)  Den daglige flowproportionale stikprøvemåling af 24 timer kan erstattes af daglige stikprøvemålinger.

(14)  Enten overvåges glødetab eller indholdet af total organisk kulstof.

(15)  Elementært kulstof (f.eks. bestemt i henhold til DIN 19539) kan fratrækkes måleresultatet.

(16)  Enten BAT-AEPL for TOC-indhold eller BAT-AEPL for glødetab finder anvendelse.

(17)  Den nedre ende af BAT-AEPL-intervallet kan opnås ved brug af fluid bed-ovn eller roterovne, drevet under slaggesmeltende forhold (slagging-mode).

(18)  BAT-AEEL'en finder kun anvendelse, når der anvendes en varmegenvindingskedel.

(19)  BAT-AEEL'er for bruttoelvirkningsgrad finder kun anvendelse på anlæg eller dele af anlæg, der producerer elektricitet ved hjælp af en kondensturbine.

(20)  Den øvre ende af BAT-AEEL-intervallet kan opnås ved anvendelse af BAT 20 f.

(21)  BAT-AEEL'er for bruttovirkningsgrad finder kun anvendelse på anlæg eller dele af anlæg, der kun producerer varme eller producerer elektricitet ved hjælp af en modtryksturbine og varme, hvor dampen forlader turbinen.

(22)  Der kan opnås en bruttovirkningsgrad, der overstiger den øvre ende af BAT-AEEL-intervallet (selv over 100 %), hvis der anvendes en røggaskondensator.

(23)  I forbindelse med forbrænding af spildevandsslam er kedlens effektivitet i høj grad afhængig af vandindholdet i spildevandsslammet, som tilføres ovnen.

(24)  For eksisterende anlæg, der udelukkende anvendes til forbrænding af farligt affald, og hvor et posefilter ikke er anvendeligt, er den øvre ende af BAT-AEL-intervallet 7 mg/Nm3.

(25)  Den nedre ende af BAT-AEL-intervallet kan opnås ved anvendelse af en vådskrubber. Den øvre ende af intervallet kan være forbundet med anvendelsen af injektion af tør sorbent.

(26)  en nedre ende af BAT-AEL-intervallet kan opnås ved anvendelse af SCR. Den nedre ende af BAT-AEL-intervallet er muligvis ikke opnåelig ved forbrænding af affald med højt nitrogenindhold (f.eks. restprodukter fra fremstilling af organiske kvælstofforbindelser).

(27)  Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 180 mg/Nm3, hvor SCR ikke er anvendelig.

(28)  Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 15 mg/Nm3 for eksisterende anlæg, der er udstyret med SNCR uden våde reduktionsteknikker.

(29)  Enten BAT-AEL for PCDD/F eller BAT-AEL for PCDD/F + dioxinlignende PCB finder anvendelse.

(30)  BAT-AEL finder ikke anvendelse, hvis det er påvist, at emissionsniveauerne er tilstrækkeligt tilfredsstillende og stabile.

(31)  Enten BAT-AEL for døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden eller BAT-AEL for langtidsprøvetagningsperiode finder anvendelse. BAT-AEL for langtidsprøvetagning kan anvendes i tilfælde af anlæg, der forbrænder affald med et dokumenteret lavt og stabilt kviksølvindhold (f.eks. ensartede affaldsstrømme med kontrolleret sammensætning).

(32)  Den nedre ende af BAT-AEL-intervallet kan opnås ved:

| — | forbrænding af affald med et dokumenteret lavt og stabilt kviksølvindhold (f.eks. ensartede affaldsstrømme med kontrolleret sammensætning) eller |
| --- | --- |

—

forbrænding af affald med et dokumenteret lavt og stabilt kviksølvindhold (f.eks. ensartede affaldsstrømme med kontrolleret sammensætning) eller

| — | anvendelse af særlige teknikker til at forebygge eller reducere forekomsten af kviksølvemissionstoppe ved forbrænding af ikke-farligt affald. |
| --- | --- |

—

anvendelse af særlige teknikker til at forebygge eller reducere forekomsten af kviksølvemissionstoppe ved forbrænding af ikke-farligt affald.

Den øvre ende af BAT-AEL-intervallerne kan være forbundet med anvendelsen af injektion af tør sorbent.

(33)  Beskrivelserne af teknikkerne findes i afsnit 2.3.

(34)  De gennemsnitlige perioder er defineret i afsnittet Generelle betragtninger.

(35)  De gennemsnitlige perioder er defineret i afsnittet Generelle betragtninger.

(36)  BAT-AEL'erne finder muligvis ikke anvendelse, hvis spildevandsbehandlingsanlægget i efterfølgende led er udformet og udstyret på passende vis til at reducere de pågældende forurenende stoffer, forudsat at dette ikke fører til et højere forureningsniveau i miljøet.

---

| 3.12.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 312/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 312/93

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/2011

af 28. november 2019

om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 om godkendelse af vaccinationsprogrammer mod lumpy skin disease forelagt af medlemsstaterne ved forlængelse af anvendelsesperioden

(meddelt under nummer C(2019) 8580)

(Kun den bulgarske, den græske og den kroatiske udgave er autentiske)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Unionen med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4, og

under henvisning til Rådets direktiv 92/119/EØF af 17. december 1992 om generelle fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af visse dyresygdomme samt om specifikke foranstaltninger vedrørende blæreudslæt hos svin (3), særlig artikel 19, stk. 1, litra a), artikel 19, stk. 3, litra a), samt artikel 19, stk. 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved direktiv 92/119/EØF er der fastsat generelle bekæmpelsesforanstaltninger, der skal iværksættes ved udbrud af visse dyresygdomme, herunder lumpy skin disease (LSD). Disse bekæmpelsesforanstaltninger omfatter oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner omkring den smitteramte bedrift, og de giver også mulighed for nødvaccination i tilfælde af et udbrud af LSD som supplement til andre bekæmpelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(1)

Ved direktiv 92/119/EØF er der fastsat generelle bekæmpelsesforanstaltninger, der skal iværksættes ved udbrud af visse dyresygdomme, herunder lumpy skin disease (LSD). Disse bekæmpelsesforanstaltninger omfatter oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner omkring den smitteramte bedrift, og de giver også mulighed for nødvaccination i tilfælde af et udbrud af LSD som supplement til andre bekæmpelsesforanstaltninger.

| (2) | I august 2015 blev der bekræftet forekomst af LSD i Grækenland for første gang. I 2016 var der tilfælde af LSD i Bulgarien og yderligere tilfælde i Grækenland samt i en række tilgrænsende tredjelande. |
| --- | --- |

(2)

I august 2015 blev der bekræftet forekomst af LSD i Grækenland for første gang. I 2016 var der tilfælde af LSD i Bulgarien og yderligere tilfælde i Grækenland samt i en række tilgrænsende tredjelande.

| (3) | Som reaktion på udbruddene af LSD gennemførte de berørte medlemsstater, nemlig Grækenland og Bulgarien, samt de berørte tilgrænsende tredjelande massevaccinationsprogrammer for deres bestande af levende kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab. I Kroatien, hvor der til dato ikke er forekommet LSD, blev der i 2016 og 2017 også gennemført et massevaccinationsprogram mod LSD som en forebyggende foranstaltning i betragtning af den epidemiologiske situation i nabomedlemsstaterne og de tilgrænsende tredjelande. Vaccinationsprogrammerne mod LSD i Grækenland, Bulgarien og Kroatien blev godkendt i henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 (4), og disse tre medlemsstater er behørigt opført i bilaget til nævnte retsakt som lande med godkendte vaccinationsprogrammer mod LSD. |
| --- | --- |

(3)

Som reaktion på udbruddene af LSD gennemførte de berørte medlemsstater, nemlig Grækenland og Bulgarien, samt de berørte tilgrænsende tredjelande massevaccinationsprogrammer for deres bestande af levende kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab. I Kroatien, hvor der til dato ikke er forekommet LSD, blev der i 2016 og 2017 også gennemført et massevaccinationsprogram mod LSD som en forebyggende foranstaltning i betragtning af den epidemiologiske situation i nabomedlemsstaterne og de tilgrænsende tredjelande. Vaccinationsprogrammerne mod LSD i Grækenland, Bulgarien og Kroatien blev godkendt i henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 (4), og disse tre medlemsstater er behørigt opført i bilaget til nævnte retsakt som lande med godkendte vaccinationsprogrammer mod LSD.

| (4) | I 2017 var forekomsten af LSD mindre udbredt i Sydøsteuropa, hvor der kun blev konstateret genopblussen i større omfang i Albanien og nogle få yderligere sporadiske udbrud i Grækenland og Nordmakedonien. I 2018 og til dags dato i 2019 er der sket en stadig forbedring af den epidemiologiske situation for så vidt angår LSD, og der er ikke blevet indberettet tilfælde af LSD i nogen af medlemsstaterne eller i de tilgrænsende tredjelande i Sydøsteuropa, undtagen Tyrkiet. I samme periode fortsatte de årlige massevaccinationer mod LSD i alle medlemsstater og i tilgrænsende tredjelande i Sydøsteuropa, der har været berørt af LSD. |
| --- | --- |

(4)

I 2017 var forekomsten af LSD mindre udbredt i Sydøsteuropa, hvor der kun blev konstateret genopblussen i større omfang i Albanien og nogle få yderligere sporadiske udbrud i Grækenland og Nordmakedonien. I 2018 og til dags dato i 2019 er der sket en stadig forbedring af den epidemiologiske situation for så vidt angår LSD, og der er ikke blevet indberettet tilfælde af LSD i nogen af medlemsstaterne eller i de tilgrænsende tredjelande i Sydøsteuropa, undtagen Tyrkiet. I samme periode fortsatte de årlige massevaccinationer mod LSD i alle medlemsstater og i tilgrænsende tredjelande i Sydøsteuropa, der har været berørt af LSD.

| (5) | På grund af den gunstige epidemiologiske situation stoppede Kroatien forebyggende vaccination mod LSD i begyndelsen af 2018 og erstattede foranstaltningen med systematisk sygdomsovervågning Denne overvågning bekræftede fraværet af LSD i 2018. Som følge heraf blev Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 (5) ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/81 (6) med henblik på at fjerne den pågældende medlemsstat fra listen over medlemsstater med status som »sygdomsfrie zoner med vaccination« i bilag I til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008. Desuden blev gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/82 (7) for at slette Kroatien fra listen over medlemsstater med et godkendt vaccinationsprogram mod LSD. |
| --- | --- |

(5)

På grund af den gunstige epidemiologiske situation stoppede Kroatien forebyggende vaccination mod LSD i begyndelsen af 2018 og erstattede foranstaltningen med systematisk sygdomsovervågning Denne overvågning bekræftede fraværet af LSD i 2018. Som følge heraf blev Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 (5) ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/81 (6) med henblik på at fjerne den pågældende medlemsstat fra listen over medlemsstater med status som »sygdomsfrie zoner med vaccination« i bilag I til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008. Desuden blev gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/82 (7) for at slette Kroatien fra listen over medlemsstater med et godkendt vaccinationsprogram mod LSD.

| (6) | Når vaccination mod LSD ophører i et land eller en zone deri, tager det i henhold til reglerne fra Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) mindst 8 måneder at opnå LSD-fri status igen, hvis der foretages forebyggende vaccination, eller mindst 14 måneder, hvis der er tale om vaccination som reaktion på en forekomst af LSD. De foranstaltninger, der er fastsat i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009, bør derfor opretholdes i mindst 8 måneder eller 14 måneder, afhængigt af zonen, inden LSD-fri status kan genoprettes. |
| --- | --- |

(6)

Når vaccination mod LSD ophører i et land eller en zone deri, tager det i henhold til reglerne fra Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) mindst 8 måneder at opnå LSD-fri status igen, hvis der foretages forebyggende vaccination, eller mindst 14 måneder, hvis der er tale om vaccination som reaktion på en forekomst af LSD. De foranstaltninger, der er fastsat i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009, bør derfor opretholdes i mindst 8 måneder eller 14 måneder, afhængigt af zonen, inden LSD-fri status kan genoprettes.

| (7) | Gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 finder anvendelse indtil den 31. december 2019, og de nuværende foranstaltninger vedrørende LSD i Grækenland og Bulgarien i denne retsakt vil derfor ikke længere finde anvendelse efter denne dato. I betragtning af den nuværende epidemiologiske situation og den tid, der som minimum er nødvendig for at opnå status som LSD-fri, er det nødvendigt at forlænge anvendelsesperioden for disse foranstaltninger i en passende periode. |
| --- | --- |

(7)

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 finder anvendelse indtil den 31. december 2019, og de nuværende foranstaltninger vedrørende LSD i Grækenland og Bulgarien i denne retsakt vil derfor ikke længere finde anvendelse efter denne dato. I betragtning af den nuværende epidemiologiske situation og den tid, der som minimum er nødvendig for at opnå status som LSD-fri, er det nødvendigt at forlænge anvendelsesperioden for disse foranstaltninger i en passende periode.

| (8) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 (8) fastsætter regler for forebyggelse og bekæmpelse af visse listeopførte sygdomme, herunder LSD. Da denne forordning finder anvendelse fra den 21. april 2021, bør anvendelsesperioden for gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 forlænges indtil den 20. april 2021. |
| --- | --- |

(8)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 (8) fastsætter regler for forebyggelse og bekæmpelse af visse listeopførte sygdomme, herunder LSD. Da denne forordning finder anvendelse fra den 21. april 2021, bør anvendelsesperioden for gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 forlænges indtil den 20. april 2021.

| (9) | Gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 bør derfor ændres.

| (10) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I artikel 2 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 ændres datoen »den 31. december 2019« til »den 20. april 2021«.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Republikken Bulgarien, Den Hellenske Republik og Republikken Kroatien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. november 2019.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EFT L 62 af 15.3.1993, s. 69.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 af 15. november 2016 om godkendelse af vaccinationsprogrammer mod lumpy skin disease forelagt af medlemsstaterne (EUT L 310 af 17.11.2016, s. 66).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 af 15. november 2016 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lumpy skin disease i visse medlemsstater (EUT L 310 af 17.11.2016, s. 51).

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/81 af 17. januar 2019 om ændring af bilag I til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lumpy skin disease i visse medlemsstater (EUT L 18 af 21.1.2019, s. 43).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/82 af 17. januar 2019 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 om godkendelse af vaccinationsprogrammer mod lumpy skin disease forelagt af medlemsstaterne (EUT L 18 af 21.1.2019, s. 48).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1).

8

---

| 3.12.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 312/95 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 312/95

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/2012

af 29. november 2019

om fritagelser efter artikel 14 i forordning (EF) nr. 29/2009 om fastlæggelse af krav til datalink-tjenester i det fælles europæiske luftrum

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1139 af 4. juli 2018 om fælles regler for civil luftfart og oprettelse af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur og om ændring af forordning (EF) nr. 2111/2005, (EF) nr. 1008/2008, (EU) nr. 996/2010, (EU) nr. 376/2014 og direktiv 2014/30/EU og 2014/53/EU og om ophævelse af (EF) nr. 552/2004 og (EF) nr. 216/2008 og Rådets forordning (EØF) nr. 3922/91 (1), særlig artikel 44, stk. 1, litra a),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 29/2009 af 16. januar 2009 om fastlæggelse af krav til datalink-tjenester i det fælles europæiske luftrum (2), særlig artikel 14, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 29/2009 skal Kommissionen gennemgå anmodninger fra medlemsstaterne om fritagelse fra kravene i artikel 3, stk. 2, for de kombinationer af luftfartøjstyper/-modeller, der når afslutningen på deres driftslevetid og fremstilles i et begrænset antal, og for de kombinationer af luftfartøjstyper/‐modeller, for hvilke omkostningerne til ombygning ville være uforholdsmæssigt høje på grund af et utidssvarende design. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 29/2009 skal Kommissionen gennemgå anmodninger fra medlemsstaterne om fritagelse fra kravene i artikel 3, stk. 2, for de kombinationer af luftfartøjstyper/-modeller, der når afslutningen på deres driftslevetid og fremstilles i et begrænset antal, og for de kombinationer af luftfartøjstyper/‐modeller, for hvilke omkostningerne til ombygning ville være uforholdsmæssigt høje på grund af et utidssvarende design.

| (2) | Fritagelserne bør respektere målet i betragtning 8 i forordning (EF) nr. 29/2009 om, at mindst 75 % af flyvningerne bør være udstyret med datalink-kapacitet. |
| --- | --- |

(2)

Fritagelserne bør respektere målet i betragtning 8 i forordning (EF) nr. 29/2009 om, at mindst 75 % af flyvningerne bør være udstyret med datalink-kapacitet.

| (3) | Kommissionen modtog medlemsstaternes anmodninger om fritagelse og hørte de berørte parter. Efter en gennemgang af disse anmodninger, som Kommissionen foretog på grundlag af kriterierne i artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 29/2009, bør der indrømmes fritagelser. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen modtog medlemsstaternes anmodninger om fritagelse og hørte de berørte parter. Efter en gennemgang af disse anmodninger, som Kommissionen foretog på grundlag af kriterierne i artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 29/2009, bør der indrømmes fritagelser.

| (4) | Kommissionen gennemgik på ny de fritagelser, der blev indrømmet ved Kommissionens afgørelse K(2011) 2611 endelig af 20. maj 2011 om fritagelser efter artikel 14 i forordning (EF) nr. 29/2009 og Kommissionens gennemførelsesafgørelse K(2011) 9074 endelig af 9. december 2011 om fritagelser efter artikel 14 i forordning (EF) nr. 29/2009, på grundlag af kriterierne i artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 29/2009. Efter høring af de berørte parter fandt Kommissionen, at der var behov for at konsolidere disse retsakter i en fælles gennemførelsesafgørelse. Afgørelse K(2011) 2611 endelig og gennemførelsesafgørelse K(2011) 9074 endelig bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen gennemgik på ny de fritagelser, der blev indrømmet ved Kommissionens afgørelse K(2011) 2611 endelig af 20. maj 2011 om fritagelser efter artikel 14 i forordning (EF) nr. 29/2009 og Kommissionens gennemførelsesafgørelse K(2011) 9074 endelig af 9. december 2011 om fritagelser efter artikel 14 i forordning (EF) nr. 29/2009, på grundlag af kriterierne i artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 29/2009. Efter høring af de berørte parter fandt Kommissionen, at der var behov for at konsolidere disse retsakter i en fælles gennemførelsesafgørelse. Afgørelse K(2011) 2611 endelig og gennemførelsesafgørelse K(2011) 9074 endelig bør derfor ophæves.

| (5) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 127, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1139 — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 127, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1139 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende kombinationer af luftfartøjstyper/‐modeller fritages permanent fra kravene i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 29/2009:

| a) | kombinationer af luftfartøjstyper/-modeller, der er anført i bilag I |
| --- | --- |

a)

kombinationer af luftfartøjstyper/-modeller, der er anført i bilag I

| b) | kombinationer af luftfartøjstyper/‐modeller, der er anført i bilag II, og hvis første individuelle luftdygtighedsbevis er udstedt før den 5. februar 2020. |
| --- | --- |

b)

kombinationer af luftfartøjstyper/‐modeller, der er anført i bilag II, og hvis første individuelle luftdygtighedsbevis er udstedt før den 5. februar 2020.

Artikel 2

Følgende kombinationer af luftfartøjstyper/-modeller fritages fra kravene i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 29/2009 indtil den 5. februar 2022:

| a) | kombinationer af luftfartøjstyper/‐modeller, der er anført i bilag II, og hvis første individuelle luftdygtighedsbevis er udstedt den 5. februar 2020 eller senere |
| --- | --- |

a)

kombinationer af luftfartøjstyper/‐modeller, der er anført i bilag II, og hvis første individuelle luftdygtighedsbevis er udstedt den 5. februar 2020 eller senere

| b) | kombinationer af luftfartøjstyper/‐modeller, der er anført i bilag III. |
| --- | --- |

b)

kombinationer af luftfartøjstyper/‐modeller, der er anført i bilag III.

Artikel 3

Afgørelse K(2011) 2611 endelig og gennemførelsesafgørelse K(2011) 9074 endelig ophæves.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. november 2019.

På Kommissionens vegne

Formand

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUT L 212 af 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 13 af 17.1.2009, s. 3.

2

---

BILAG I

FRITAGELSER OMHANDLET I ARTIKEL 1, LITRA a)

| Luftfartøjstype/‐serie/‐model | Fabrikant | ICAO-typekode |
| --- | --- | --- |
| AN-12 (alle) | Antonov | AN12 |
| AN-124 100 | Antonov | A124 |
| IL-76 (alle) | Ilyushin | IL76 |
| A300 (alle) | Airbus | A30B
  A306
  A3ST |
| A310 (alle) | Airbus | A310 |
| A319/A320/A321 med et første luftdygtighedsbevis, der er udstedt mellem den 1. januar 1995 og den 5. juli 1999, begge dage inklusive | Airbus | A319
  A320
  A321 |
| A340 (alle) | Airbus | A342
  A343
  A345
  A346 |
| A318-112 | Airbus | A318 |
| AVROLINER (RJ-100) | AVRO | RJ1H |
| AVROLINER (RJ-85) | AVRO | RJ85 |
| BA146-301 | British Aerospace | B463 |
| B717-200 | Boeing | B712 |
| B737-300 | Boeing | B733 |
| B737-400 | Boeing | B734 |
| B737-500 | Boeing | B735 |
| B747-400 | Boeing | B744 |
| B757-200 | Boeing | B752 |
| B757-300 | Boeing | B753 |
| B767-200 | Boeing | B762 |
| B767-300 | Boeing | B763 |
| B767-400 | Boeing | B764 |
| MD-82 | Boeing | MD82 |
| MD-83 | Boeing | MD83 |
| MD-11 (alle) | Boeing | MD11 |
| CL-600-2B19 (CRJ100/200/440) | Bombardier | CRJ1/CRJ2 |
| Dornier 328-100 | Dornier | D328 |
| Dornier 328-300 | Dornier | J328 |
| Fokker 70 | Fokker | F70 |
| Fokker 100 | Fokker | F100 |
| King Air-serien (90/100/200/300) | Beechcraft | BE9L
  BE20
  B350 |
| Hercules L-382-G-44K-30 | Lockheed | C130 |
| SAAB 2000/SAAB SF2000 | SAAB | SB20 |

Luftfartøjstype/‐serie/‐model

Fabrikant

ICAO-typekode

AN-12 (alle)

Antonov

AN12

AN-124 100

Antonov

A124

IL-76 (alle)

Ilyushin

IL76

A300 (alle)

Airbus

A30B

A306

A3ST

A310 (alle)

Airbus

A310

A319/A320/A321 med et første luftdygtighedsbevis, der er udstedt mellem den 1. januar 1995 og den 5. juli 1999, begge dage inklusive

Airbus

A319

A320

A321

A340 (alle)

Airbus

A342

A343

A345

A346

A318-112

Airbus

A318

AVROLINER (RJ-100)

AVRO

RJ1H

AVROLINER (RJ-85)

AVRO

RJ85

BA146-301

British Aerospace

B463

B717-200

Boeing

B712

B737-300

Boeing

B733

B737-400

Boeing

B734

B737-500

Boeing

B735

B747-400

Boeing

B744

B757-200

Boeing

B752

B757-300

Boeing

B753

B767-200

Boeing

B762

B767-300

Boeing

B763

B767-400

Boeing

B764

MD-82

Boeing

MD82

MD-83

Boeing

MD83

MD-11 (alle)

Boeing

MD11

CL-600-2B19 (CRJ100/200/440)

Bombardier

CRJ1/CRJ2

Dornier 328-100

Dornier

D328

Dornier 328-300

Dornier

J328

Fokker 70

Fokker

F70

Fokker 100

Fokker

F100

King Air-serien (90/100/200/300)

Beechcraft

BE9L

BE20

B350

Hercules L-382-G-44K-30

Lockheed

C130

SAAB 2000/SAAB SF2000

SAAB

SB20

---

BILAG II

FRITAGELSER OMHANDLET I ARTIKEL 1, LITRA b), OG ARTIKEL 2, LITRA a)

| Luftfartøjstype/-serie/-model | Fabrikant | ICAO-typekode |
| --- | --- | --- |
| A330-serien (200/300) | Airbus | A332/A333 |
| Global Express/5000
  BD-700-1A10/1A11 | Bombardier | GLEX/GL5T |
| CL-600-2C10 (CRJ-700) | Bombardier | CRJ7 |
| C525C, CJ4 | Cessna | C25C |
| C560XL (Citation XLS+) | Cessna | C56X |
| Falcon 2000 (alle) | Dassault | F2TH |
| Falcon 900 (alle) | Dassault | F900 |
| EMB-500 (Phenom 100) | Embraer | E50P |
| EMB-505 (Phenom 300) | Embraer | E55P |
| EMB-135BJ (Legacy 600) | Embraer | E35L |
| EMB-135EJ (Legacy 650) | Embraer | E35L |
| EMB-145 (135/140/145) | Embraer | E135
  E145, E45X |
| PC-12 | Pilatus | PC12 |

Luftfartøjstype/-serie/-model

Fabrikant

ICAO-typekode

A330-serien (200/300)

Airbus

A332/A333

Global Express/5000

BD-700-1A10/1A11

Bombardier

GLEX/GL5T

CL-600-2C10 (CRJ-700)

Bombardier

CRJ7

C525C, CJ4

Cessna

C25C

C560XL (Citation XLS+)

Cessna

C56X

Falcon 2000 (alle)

Dassault

F2TH

Falcon 900 (alle)

Dassault

F900

EMB-500 (Phenom 100)

Embraer

E50P

EMB-505 (Phenom 300)

Embraer

E55P

EMB-135BJ (Legacy 600)

Embraer

E35L

EMB-135EJ (Legacy 650)

Embraer

E35L

EMB-145 (135/140/145)

Embraer

E135

E145, E45X

PC-12

Pilatus

PC12

---

BILAG III

FRITAGELSER OMHANDLET I ARTIKEL 2, LITRA b)

| Luftfartøjstype/-serie/-model | Fabrikant | ICAO-typekode |
| --- | --- | --- |
| A318 (ACJ) | Airbus | A318 |
| A319 (ACJ) | Airbus | A319 |
| A320 (ACJ) | Airbus | A320 |
| A321 (ACJ) | Airbus | A321 |
| B737-700IGW (BBJ) | Boeing | B737 |
| B737-800 (BBJ2) | Boeing | B738 |
| B737-900ER (BBJ3) | Boeing | B739 |
| B767-300F | Boeing | B763 |
| ERJ 190-100ECJ | Embraer | E190 |

Luftfartøjstype/-serie/-model

Fabrikant

ICAO-typekode

A318 (ACJ)

Airbus

A318

A319 (ACJ)

Airbus

A319

A320 (ACJ)

Airbus

A320

A321 (ACJ)

Airbus

A321

B737-700IGW (BBJ)

Boeing

B737

B737-800 (BBJ2)

Boeing

B738

B737-900ER (BBJ3)

Boeing

B739

B767-300F

Boeing

B763

ERJ 190-100ECJ

Embraer

E190

---

Berigtigelser

| 3.12.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 312/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 312/101

---

Berigtigelse til Commission Implementing Regulation (EU) 2019/1996 of 28 November 2019 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of certain prepared or preserved sweetcorn in kernels originating in the Kingdom of Thailand following an expiry review pursuant to Article 11(2) of Regulation (EU) 2016/1036

(Den Europæiske Unions Tidende L 310 af 2. december 2019)

Side 6:

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1996 læses således:

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/1996

af 28. november 2019

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Kongeriget Thailand efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 11, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

| (1) | Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 682/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2001 90 30 og ex 2005 80 00, med oprindelse i Thailand (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på mellem 3,1 % og 12,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 682/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2001 90 30 og ex 2005 80 00, med oprindelse i Thailand (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på mellem 3,1 % og 12,9 %.

2

| (2) | Rådets forordning (EF) nr. 682/2007 blev ændret ved forordning (EF) nr. 954/2008 (3) for så vidt angår den told, der blev pålagt én virksomhed og »alle andre virksomheder«. Den ændrede told er på mellem 3,1 % og 14,3 %. Importen fra to thailandske eksporterende producenter, hvis tilsagn var blevet godtaget ved Kommissionens afgørelse 2007/424/EF (4), var undtaget fra tolden. |
| --- | --- |

(2)

Rådets forordning (EF) nr. 682/2007 blev ændret ved forordning (EF) nr. 954/2008 (3) for så vidt angår den told, der blev pålagt én virksomhed og »alle andre virksomheder«. Den ændrede told er på mellem 3,1 % og 14,3 %. Importen fra to thailandske eksporterende producenter, hvis tilsagn var blevet godtaget ved Kommissionens afgørelse 2007/424/EF (4), var undtaget fra tolden.

3

4

| (3) | Ved forordning (EF) nr. 847/2009 (5) vedtog Rådet, at pristilsagn med faste minimumsimportpriser ikke længere var egnede til at modvirke de skadevoldende virkninger af dumping. De godtagne tilsagn blev derfor trukket tilbage, og tilsagnene fra 10 andre thailandske eksporterende producenter blev afvist. |
| --- | --- |

(3)

Ved forordning (EF) nr. 847/2009 (5) vedtog Rådet, at pristilsagn med faste minimumsimportpriser ikke længere var egnede til at modvirke de skadevoldende virkninger af dumping. De godtagne tilsagn blev derfor trukket tilbage, og tilsagnene fra 10 andre thailandske eksporterende producenter blev afvist.

5

| (4) | Ved forordning (EU) nr. 875/2013 (6) genindførte Rådet de endelige antidumpingforanstaltninger på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand efter en udløbsundersøgelse (»den foregående udløbsundersøgelse«). |
| --- | --- |

(4)

Ved forordning (EU) nr. 875/2013 (6) genindførte Rådet de endelige antidumpingforanstaltninger på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand efter en udløbsundersøgelse (»den foregående udløbsundersøgelse«).

6

| (5) | Ved forordning (EU) nr. 307/2014 (7) ændrede Rådet efter en delvis interimsundersøgelse den antidumpingtold, der blev fastsat ved forordning (EU) nr. 875/2013 for River Kwai International Food Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(5)

Ved forordning (EU) nr. 307/2014 (7) ændrede Rådet efter en delvis interimsundersøgelse den antidumpingtold, der blev fastsat ved forordning (EU) nr. 875/2013 for River Kwai International Food Industry Co., Ltd.

7

| (6) | Som svar på Domstolens domme af 14. december 2017 og 28. marts 2019, i henholdsvis sag T-460/14 og C-144/18 P, genoptog (8) Kommissionen den 29. august 2019 den antidumpingundersøgelse vedrørende importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, der førte til vedtagelsen af forordning (EU) nr. 307/2014. Denne undersøgelse blev kun genoptaget for så vidt angår River Kwai International Food Industry Co. Ltd. og blev genoptaget på det tidspunkt, hvor uregelmæssigheden fandt sted. |
| --- | --- |

(6)

Som svar på Domstolens domme af 14. december 2017 og 28. marts 2019, i henholdsvis sag T-460/14 og C-144/18 P, genoptog (8) Kommissionen den 29. august 2019 den antidumpingundersøgelse vedrørende importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, der førte til vedtagelsen af forordning (EU) nr. 307/2014. Denne undersøgelse blev kun genoptaget for så vidt angår River Kwai International Food Industry Co. Ltd. og blev genoptaget på det tidspunkt, hvor uregelmæssigheden fandt sted.

8

1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

Anmodning om en udløbsundersøgelse

| (7) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (9) af de gældende antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036 (»grundforordningen«). |
| --- | --- |

(7)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (9) af de gældende antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036 (»grundforordningen«).

9

| (8) | Anmodningen om den fornyede undersøgelse blev indgivet den 13. juni 2018 af Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (»AETMD« eller »ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 50 % af den samlede EU-produktion af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner. |
| --- | --- |

(8)

Anmodningen om den fornyede undersøgelse blev indgivet den 13. juni 2018 af Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (»AETMD« eller »ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 50 % af den samlede EU-produktion af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner.

| (9) | Anmodningen om en fornyet undersøgelse var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(9)

Anmodningen om en fornyet undersøgelse var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.

1.3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

Indledning af en udløbsundersøgelse

| (10) | Efter at have fastslået, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og efter at have hørt det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, indledte Kommissionen en udløbsundersøgelse vedrørende importen til Unionen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand (»det pågældende land«). Den 12. september 2018 offentliggjorde den en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (10) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(10)

Efter at have fastslået, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og efter at have hørt det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, indledte Kommissionen en udløbsundersøgelse vedrørende importen til Unionen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand (»det pågældende land«). Den 12. september 2018 offentliggjorde den en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (10) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

10

1.4.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

| (11) | Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2017 til den 30. juni 2018 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2015 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(11)

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2017 til den 30. juni 2018 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2015 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

1.5.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (12) | I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede endvidere specifikt ansøgerne, kendte EU-producenter, de kendte producenter og myndighederne i Thailand, kendte importører, brugere og forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(12)

I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede endvidere specifikt ansøgerne, kendte EU-producenter, de kendte producenter og myndighederne i Thailand, kendte importører, brugere og forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

| (13) | De interesserede parter fik desuden mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af udløbsundersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(13)

De interesserede parter fik desuden mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af udløbsundersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

1.6.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (14) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(14)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.6.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (15) | Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter.

| (16) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på tre EU-producenter på grundlag af de største produktionsmængder i 2017 og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(16)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på tre EU-producenter på grundlag af de største produktionsmængder i 2017 og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.

| (17) | Som følge af de modtagne bemærkninger erstattede Kommissionen en virksomhed fra den foreløbige stikprøve med den næststørste EU-producent. Denne virksomhed påviste, at den ikke havde de nødvendige ressourcer til at samarbejde i forbindelse med denne undersøgelse. Den endelig stikprøve af EU-producenter tegnede sig for mere end 60 % af den samlede anslåede EU-produktionsmængde. Der blev ikke modtaget andre bemærkninger. Kommissionen konkluderede, at stikprøven var repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(17)

Som følge af de modtagne bemærkninger erstattede Kommissionen en virksomhed fra den foreløbige stikprøve med den næststørste EU-producent. Denne virksomhed påviste, at den ikke havde de nødvendige ressourcer til at samarbejde i forbindelse med denne undersøgelse. Den endelig stikprøve af EU-producenter tegnede sig for mere end 60 % af den samlede anslåede EU-produktionsmængde. Der blev ikke modtaget andre bemærkninger. Kommissionen konkluderede, at stikprøven var repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

1.6.2.   Stikprøveudtagning af importører

Stikprøveudtagning af importører

| (18) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der er anført i indledningsmeddelelsen. Kun én ikke forretningsmæssigt forbundet importør indgav de nødvendige oplysninger. |
| --- | --- |

(18)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der er anført i indledningsmeddelelsen. Kun én ikke forretningsmæssigt forbundet importør indgav de nødvendige oplysninger.

| (19) | Det var derfor ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af importører. |
| --- | --- |

(19)

Det var derfor ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af importører.

1.6.3.   Stikprøveudtagning af producenter i Thailand

Stikprøveudtagning af producenter i Thailand

| (20) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle kendte producenter i Thailand om at indgive de oplysninger, der er anført i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Kongeriget Thailands repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(20)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle kendte producenter i Thailand om at indgive de oplysninger, der er anført i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Kongeriget Thailands repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (21) | Tre producenter i det pågældende land indgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Da Kommissionen kun modtog få svar, besluttede den, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. Alle tre producenter eksporterede den undersøgte vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode og er derfor eksporterende producenter. De tegner sig for ca. 80 % af den samlede thailandske eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(21)

Tre producenter i det pågældende land indgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Da Kommissionen kun modtog få svar, besluttede den, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. Alle tre producenter eksporterede den undersøgte vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode og er derfor eksporterende producenter. De tegner sig for ca. 80 % af den samlede thailandske eksport til Unionen.

1.7.   Spørgeskemabesvarelser

Spørgeskemabesvarelser

| (22) | Kopier af spørgeskemaerne blev gjort tilgængelige på Generaldirektoratet for Handels websted, da sagen blev indledt. Kommissionen sendte breve til de tre stikprøveudtagne EU-producenter, til den ikke forretningsmæssigt forbundne importør og til de tre eksporterende producenter, der indgav de ønskede oplysninger, og anmodede dem om at udfylde det spørgeskema, der var beregnet for dem. |
| --- | --- |

(22)

Kopier af spørgeskemaerne blev gjort tilgængelige på Generaldirektoratet for Handels websted, da sagen blev indledt. Kommissionen sendte breve til de tre stikprøveudtagne EU-producenter, til den ikke forretningsmæssigt forbundne importør og til de tre eksporterende producenter, der indgav de ønskede oplysninger, og anmodede dem om at udfylde det spørgeskema, der var beregnet for dem.

| (23) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre EU-producenter og de tre samarbejdsvillige producenter i det pågældende land. |
| --- | --- |

(23)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre EU-producenter og de tre samarbejdsvillige producenter i det pågældende land.

| (24) | Den ikke forretningsmæssigt forbundne importør besvarede ikke spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(24)

Den ikke forretningsmæssigt forbundne importør besvarede ikke spørgeskemaet.

1.8.   Efterprøvning

Efterprøvning

| (25) | Kommissionen indhentede og efterprøvede i samarbejde med de samarbejdsvillige parter alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder: | EU-producenter






  — | Bonduelle SA, Renescure, Frankrig |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Kommissionen indhentede og efterprøvede i samarbejde med de samarbejdsvillige parter alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

EU-producenter

—

Bonduelle SA, Renescure, Frankrig

| — | Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italien |
| --- | --- |

—

Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italien

| — | Groupe d'aucy, Theix, Frankrig |
| --- | --- |

—

Groupe d'aucy, Theix, Frankrig

| | Eksporterende producenter i Thailand






  — | Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Thailand |
| --- | --- | --- |

Eksporterende producenter i Thailand

—

Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Thailand

| — | River Kwai International Food Industrial Company Limited (»RKI«), Kanchanaburi, Thailand |
| --- | --- |

—

River Kwai International Food Industrial Company Limited (»RKI«), Kanchanaburi, Thailand

| — | Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Thailand. |
| --- | --- |

—

Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Thailand.

2.   DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den undersøgte vare

Den undersøgte vare

| (26) | Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og i den foregående udløbsundersøgelse, nemlig sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, henhørende under KN-kode ex 2001 90 30 (Taric-kode 2001903010), og sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2005 80 00 (Taric-kode 2005800010) (»sukkermajs«), med oprindelse i Thailand (»den undersøgte vare«). |
| --- | --- |

(26)

Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og i den foregående udløbsundersøgelse, nemlig sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, henhørende under KN-kode ex 2001 90 30 (Taric-kode 2001903010), og sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2005 80 00 (Taric-kode 2005800010) (»sukkermajs«), med oprindelse i Thailand (»den undersøgte vare«).

Zea mays

saccharata

Zea mays

saccharata

| (27) | Undersøgelsen har vist, at de forskellige typer af den undersøgte vare trods forskelle i konservering alle har samme grundlæggende biologiske og kemiske egenskaber og anvendes til samme formål. |
| --- | --- |

(27)

Undersøgelsen har vist, at de forskellige typer af den undersøgte vare trods forskelle i konservering alle har samme grundlæggende biologiske og kemiske egenskaber og anvendes til samme formål.

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (28) | Som fastslået i den oprindelige undersøgelse og i den foregående udløbsundersøgelse bekræftede denne udløbsundersøgelse, at følgende varer har samme grundlæggende biologiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den undersøgte vare |
| --- | --- | --- |

(28)

Som fastslået i den oprindelige undersøgelse og i den foregående udløbsundersøgelse bekræftede denne udløbsundersøgelse, at følgende varer har samme grundlæggende biologiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den undersøgte vare

| — | den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Thailand og |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Thailand og

| — | den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (29) | Disse varer anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(29)

Disse varer anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Thailand

Thailand

3.1.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (30) | I den nuværende undersøgelsesperiode fortsatte importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner fra Thailand, selv om den var på et lavere niveau end i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (dvs. fra den 1. januar 2005 til den 31. december 2005). Ifølge Eurostat udgjorde importen af sukkermajs fra Thailand ca. 3,9 % af EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode sammenlignet med en markedsandel på 12,7 % i den oprindelige undersøgelse og 6 % i den foregående udløbsundersøgelse. I absolutte tal udgjorde importen fra Thailand 13 643 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette skete efter et fald i importen fra 41 973 ton i den oprindelige undersøgelse til 21 856 ton i den foregående udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(30)

I den nuværende undersøgelsesperiode fortsatte importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner fra Thailand, selv om den var på et lavere niveau end i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (dvs. fra den 1. januar 2005 til den 31. december 2005). Ifølge Eurostat udgjorde importen af sukkermajs fra Thailand ca. 3,9 % af EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode sammenlignet med en markedsandel på 12,7 % i den oprindelige undersøgelse og 6 % i den foregående udløbsundersøgelse. I absolutte tal udgjorde importen fra Thailand 13 643 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette skete efter et fald i importen fra 41 973 ton i den oprindelige undersøgelse til 21 856 ton i den foregående udløbsundersøgelse.

3.1.2.   Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

3.1.2.1.   Normal værdi

Normal værdi

| (31) | Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver samarbejdsvillig eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver eksporterende producent udgør mindst 5 % af dennes samlede eksportsalgsmængde af den undersøgte vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver samarbejdsvillig eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver eksporterende producent udgør mindst 5 % af dennes samlede eksportsalgsmængde af den undersøgte vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (32) | På denne baggrund var det samlede salg for den eneste eksporterende producent af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt. |
| --- | --- |

(32)

På denne baggrund var det samlede salg for den eneste eksporterende producent af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt.

| (33) | Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen for den eksporterende producent med repræsentativt salg på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen for den eksporterende producent med repræsentativt salg på hjemmemarkedet.

| (34) | Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for denne samarbejdsvillige eksporterende producent på hjemmemarkedet for hver varetype, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i den nuværende undersøgelsesperiode udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for denne samarbejdsvillige eksporterende producent på hjemmemarkedet for hver varetype, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i den nuværende undersøgelsesperiode udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen.

| (35) | Kommissionen fastsatte derefter de varetyper, for hvilke hjemmemarkedssalget var repræsentativt, og de varetyper, for hvilke der ikke var noget hjemmemarkedssalg, eller hvor hjemmemarkedssalget ikke var repræsentativt. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen fastsatte derefter de varetyper, for hvilke hjemmemarkedssalget var repræsentativt, og de varetyper, for hvilke der ikke var noget hjemmemarkedssalg, eller hvor hjemmemarkedssalget ikke var repræsentativt.

| (36) | For de varetyper, hvor der var et repræsentativt hjemmemarkedssalg, fastsatte Kommissionen dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i den nuværende undersøgelsesperiode med henblik på at beslutte, om det faktiske hjemmemarkedssalg skulle anvendes til beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(36)

For de varetyper, hvor der var et repræsentativt hjemmemarkedssalg, fastsatte Kommissionen dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i den nuværende undersøgelsesperiode med henblik på at beslutte, om det faktiske hjemmemarkedssalg skulle anvendes til beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (37) | Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om dette salg er rentabelt eller ej, hvis:






  a) | salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og |
| --- | --- | --- |

(37)

Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om dette salg er rentabelt eller ej, hvis:

a)

salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og

| b) | den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

| (38) | I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(38)

I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (39) | Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det rentable salg af varetyperne på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode, hvis:






  a) | mængden af rentabelt salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype eller |
| --- | --- | --- |

(39)

Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det rentable salg af varetyperne på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode, hvis:

a)

mængden af rentabelt salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype eller

| b) | den vejede gennemsnitlige pris for denne varetype er lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitlige pris for denne varetype er lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

| (40) | Analysen af hjemmemarkedssalget for varetyper med et repræsentativt hjemmemarkedssalg viste, at den vejede gennemsnitlige salgspris var lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed. Den normale værdi beregnes derfor kun som et vejet gennemsnit af det rentable salg. |
| --- | --- |

(40)

Analysen af hjemmemarkedssalget for varetyper med et repræsentativt hjemmemarkedssalg viste, at den vejede gennemsnitlige salgspris var lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed. Den normale værdi beregnes derfor kun som et vejet gennemsnit af det rentable salg.

| (41) | Hvis der var utilstrækkeligt eller intet salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller hvis en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. |
| --- | --- |

(41)

Hvis der var utilstrækkeligt eller intet salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller hvis en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

| (42) | Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til den samarbejdsvillige eksporterende producents gennemsnitlige produktionsomkostninger for samme vare i den nuværende undersøgelsesperiode:






  a) | den samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af den nuværende undersøgelsesperiode og |
| --- | --- | --- |

(42)

Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til den samarbejdsvillige eksporterende producents gennemsnitlige produktionsomkostninger for samme vare i den nuværende undersøgelsesperiode:

a)

den samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af den nuværende undersøgelsesperiode og

| b) | den samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnitlige fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

b)

den samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnitlige fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (43) | Produktionsomkostningerne blev justeret, hvor det var nødvendigt. |
| --- | --- |

(43)

Produktionsomkostningerne blev justeret, hvor det var nødvendigt.

| (44) | For de resterende to eksporterende producenter, som ikke solgte samme vare til forbrug på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. |
| --- | --- |

(44)

For de resterende to eksporterende producenter, som ikke solgte samme vare til forbrug på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3.

| (45) | Den normale værdi blev beregnet ved at lægge produktionsomkostningerne for hver varetype, der eksporteredes til Unionen, sammen med et rimeligt beløb for SA&G og fortjeneste. |
| --- | --- |

(45)

Den normale værdi blev beregnet ved at lægge produktionsomkostningerne for hver varetype, der eksporteredes til Unionen, sammen med et rimeligt beløb for SA&G og fortjeneste.

| (46) | For en af de to eksporterende producenter, der ikke solgte samme vare til forbrug på hjemmemarkedet, blev SA&G og fortjenesten i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra b), baseret på det faktiske beløb, der skulle anvendes i forbindelse med produktion og salg i normal handel af den samme generelle varekategori for den pågældende eksporterende producent på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(46)

For en af de to eksporterende producenter, der ikke solgte samme vare til forbrug på hjemmemarkedet, blev SA&G og fortjenesten i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra b), baseret på det faktiske beløb, der skulle anvendes i forbindelse med produktion og salg i normal handel af den samme generelle varekategori for den pågældende eksporterende producent på hjemmemarkedet.

| (47) | For den anden eksporterende producent, som hverken solgte samme vare eller samme generelle varekategori til forbrug på hjemmemarkedet, blev SA&G og fortjenesten i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), fastsat til gennemsnittet af SA&G og fortjeneste for samme generelle varekategori beregnet for de to andre samarbejdsvillige eksporterende producenter. Denne metode sikrer, at det således fastsatte beløb til fortjeneste ikke overstiger den fortjeneste, som andre eksportører normalt opnår ved salg af varer af samme generelle kategori på hjemmemarkedet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c). |
| --- | --- |

(47)

For den anden eksporterende producent, som hverken solgte samme vare eller samme generelle varekategori til forbrug på hjemmemarkedet, blev SA&G og fortjenesten i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), fastsat til gennemsnittet af SA&G og fortjeneste for samme generelle varekategori beregnet for de to andre samarbejdsvillige eksporterende producenter. Denne metode sikrer, at det således fastsatte beløb til fortjeneste ikke overstiger den fortjeneste, som andre eksportører normalt opnår ved salg af varer af samme generelle kategori på hjemmemarkedet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c).

3.1.2.2.   Eksportpris

Eksportpris

| (48) | Samtlige samarbejdsvillige eksporterende producenter eksporterede den undersøgte vare direkte til uafhængige kunder i Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Eksportprisen var derfor den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den undersøgte vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(48)

Samtlige samarbejdsvillige eksporterende producenter eksporterede den undersøgte vare direkte til uafhængige kunder i Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Eksportprisen var derfor den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den undersøgte vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.1.2.3.   Sammenligning

Sammenligning

| (49) | Kommissionen sammenlignede de eksporterende producenters normale værdi og eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen sammenlignede de eksporterende producenters normale værdi og eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik.

| (50) | I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. |
| --- | --- |

(50)

I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed.

| (51) | Der blev foretaget justeringer af eksportprisen for forskelle i omkostninger til transport, håndtering og lastning, kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner, hvor dette var relevant og behørigt begrundet. |
| --- | --- |

(51)

Der blev foretaget justeringer af eksportprisen for forskelle i omkostninger til transport, håndtering og lastning, kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner, hvor dette var relevant og behørigt begrundet.

| (52) | Nedjusteringen af eksportprisen lå på mellem 1 % og 2 % for transportomkostninger, 0,5 % og 1,5 % for omkostninger til håndtering og lastning, 0 % og 0,5 % for kreditomkostninger, 0 % og 0,5 % for bankgebyrer og 0,5 % og 1,5 % for provisioner. |
| --- | --- |

(52)

Nedjusteringen af eksportprisen lå på mellem 1 % og 2 % for transportomkostninger, 0,5 % og 1,5 % for omkostninger til håndtering og lastning, 0 % og 0,5 % for kreditomkostninger, 0 % og 0,5 % for bankgebyrer og 0,5 % og 1,5 % for provisioner.

| (53) | To eksporterende producenter fremsatte krav om et fradrag (positiv justering) i eksportprisen for en påstået toldkompensation, jf. »Andre faktorer«, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k). De eksporterende producenter hævdede, at de modtager denne toldkompensation fra den thailandske regering, når den undersøgte vare sælges til eksport, herunder til EU-markedet. |
| --- | --- |

(53)

To eksporterende producenter fremsatte krav om et fradrag (positiv justering) i eksportprisen for en påstået toldkompensation, jf. »Andre faktorer«, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k). De eksporterende producenter hævdede, at de modtager denne toldkompensation fra den thailandske regering, når den undersøgte vare sælges til eksport, herunder til EU-markedet.

| (54) | De eksporterende producenter kunne godtgøre, at de får udbetalt et beløb svarende til under 0,5 % af fakturaværdien. De eksporterende producenter påviste imidlertid ikke nogen forbindelse mellem den modtagne toldkompensation og de importafgifter, der blev betalt for materialer, der indgik i den undersøgte vare. Kravet om en nedjustering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra k), blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(54)

De eksporterende producenter kunne godtgøre, at de får udbetalt et beløb svarende til under 0,5 % af fakturaværdien. De eksporterende producenter påviste imidlertid ikke nogen forbindelse mellem den modtagne toldkompensation og de importafgifter, der blev betalt for materialer, der indgik i den undersøgte vare. Kravet om en nedjustering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra k), blev derfor afvist.

| (55) | Nedjusteringen af den normale værdi lå på mellem 1 % og 2 % for transportomkostninger og mellem 0,5 % og 1 % for kreditomkostninger. |
| --- | --- |

(55)

Nedjusteringen af den normale værdi lå på mellem 1 % og 2 % for transportomkostninger og mellem 0,5 % og 1 % for kreditomkostninger.

| (56) | En eksporterende producent krævede en justering af den normale værdi for forskelle i kreditomkostninger, som indrømmes for hjemmemarkedssalg, beregnet på grundlag af en kortfristet rente for kommercielle lån ydet af en forretningsbank i Thailand. Kommissionen bemærkede, at den rentesats, der blev fremsat krav om, var den maksimale teoretiske rentesats, som fandt anvendelse på en dato, der lå forud for den nuværende undersøgelsesperiode. Den var betydeligt højere end den faktiske rentesats, der skulle betales i henhold til en sammenlignelig kortfristet låneaftale, der fremgik af de årsregnskaber, der vedrørte den nuværende undersøgelsesperiode. Kommissionen korrigerede derfor den krævede justering og baserede den på den faktisk anvendte rentesats for sammenlignelige transaktioner. |
| --- | --- |

(56)

En eksporterende producent krævede en justering af den normale værdi for forskelle i kreditomkostninger, som indrømmes for hjemmemarkedssalg, beregnet på grundlag af en kortfristet rente for kommercielle lån ydet af en forretningsbank i Thailand. Kommissionen bemærkede, at den rentesats, der blev fremsat krav om, var den maksimale teoretiske rentesats, som fandt anvendelse på en dato, der lå forud for den nuværende undersøgelsesperiode. Den var betydeligt højere end den faktiske rentesats, der skulle betales i henhold til en sammenlignelig kortfristet låneaftale, der fremgik af de årsregnskaber, der vedrørte den nuværende undersøgelsesperiode. Kommissionen korrigerede derfor den krævede justering og baserede den på den faktisk anvendte rentesats for sammenlignelige transaktioner.

| (57) | To eksporterende producenter påstod, at der burde anvendes en reduceret fortjenstmargen, hvis Kommissionen beregnede den normale værdi, for at afspejle det forhold, at mærkevarer (eget varemærke) på hjemmemarkedet har en højere fortjenstmargen end ikke-mærkevarer (dvs. ikke eget varemærke, typisk kundens varemærke) på EU-markedet. |
| --- | --- |

(57)

To eksporterende producenter påstod, at der burde anvendes en reduceret fortjenstmargen, hvis Kommissionen beregnede den normale værdi, for at afspejle det forhold, at mærkevarer (eget varemærke) på hjemmemarkedet har en højere fortjenstmargen end ikke-mærkevarer (dvs. ikke eget varemærke, typisk kundens varemærke) på EU-markedet.

| (58) | I overensstemmelse med den oprindelige undersøgelse godtog Kommissionen disse påstande i det omfang, det var relevant, og foretog en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d). De nærmere oplysninger er blevet fremlagt for de pågældende virksomheder. |
| --- | --- |

(58)

I overensstemmelse med den oprindelige undersøgelse godtog Kommissionen disse påstande i det omfang, det var relevant, og foretog en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d). De nærmere oplysninger er blevet fremlagt for de pågældende virksomheder.

3.1.2.4.   Dumpingmargener

Dumpingmargener

| (59) | For de samarbejdsvillige eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den undersøgte vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(59)

For de samarbejdsvillige eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den undersøgte vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (60) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte en samarbejdsvillig eksporterende producent bemærkninger til beregningen af dennes dumpingmargen og påpegede en mulig regnefejl. I betragtning af disse bemærkninger justerede Kommissionen sin beregning for at rette regnefejlen og fastlagde den reviderede dumpingmargen for den pågældende samarbejdsvillige eksporterende producent. Kommissionen konkluderede, at den pågældende eksporterende producent ikke foretog dumping i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(60)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte en samarbejdsvillig eksporterende producent bemærkninger til beregningen af dennes dumpingmargen og påpegede en mulig regnefejl. I betragtning af disse bemærkninger justerede Kommissionen sin beregning for at rette regnefejlen og fastlagde den reviderede dumpingmargen for den pågældende samarbejdsvillige eksporterende producent. Kommissionen konkluderede, at den pågældende eksporterende producent ikke foretog dumping i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (61) | Efter den supplerende endelige fremlæggelse af oplysninger vedrørende rettelsen af regnefejlen fremsatte en anden samarbejdsvillig eksporterende producent bemærkninger til virkningen af den reviderede beregning på dennes egen dumpingmargen. Disse bemærkninger blev indsendt for sent — fire dage efter fristen for at fremsætte bemærkninger — og der blev ikke fremlagt et ikke-fortroligt sammendrag af oplysningerne. Kommissionen kunne derfor ikke formelt tage disse bemærkninger i betragtninger. Under alle omstændigheder konstaterede Kommissionen, at bemærkningerne ikke ville have haft en indvirkning på den dumpingmargen, der tidligere var blevet fremlagt for den pågældende eksporterende producent. |
| --- | --- |

(61)

Efter den supplerende endelige fremlæggelse af oplysninger vedrørende rettelsen af regnefejlen fremsatte en anden samarbejdsvillig eksporterende producent bemærkninger til virkningen af den reviderede beregning på dennes egen dumpingmargen. Disse bemærkninger blev indsendt for sent — fire dage efter fristen for at fremsætte bemærkninger — og der blev ikke fremlagt et ikke-fortroligt sammendrag af oplysningerne. Kommissionen kunne derfor ikke formelt tage disse bemærkninger i betragtninger. Under alle omstændigheder konstaterede Kommissionen, at bemærkningerne ikke ville have haft en indvirkning på den dumpingmargen, der tidligere var blevet fremlagt for den pågældende eksporterende producent.

| (62) | Til trods for rettelsen af regnefejlen for en eksporterende producent forblev Kommissionens konklusion vedrørende dumping for hele landet generelt uændret. Det blev nemlig konstateret, at de to andre samarbejdsvillige eksporterende producenter, som tegnede sig for over 90 % af den samlede import af den pågældende vare til Unionen fra samarbejdsvillige eksporterende producenter, foretog dumping i væsentligt omfang i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(62)

Til trods for rettelsen af regnefejlen for en eksporterende producent forblev Kommissionens konklusion vedrørende dumping for hele landet generelt uændret. Det blev nemlig konstateret, at de to andre samarbejdsvillige eksporterende producenter, som tegnede sig for over 90 % af den samlede import af den pågældende vare til Unionen fra samarbejdsvillige eksporterende producenter, foretog dumping i væsentligt omfang i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (63) | Den landsdækkende dumpingmargen, som er baseret på den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for alle tre samarbejdsvillige eksporterende producenter, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, lå over minimalgrænsen (4,3 %). Kommissionen konkluderede derfor, at der fortsat fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(63)

Den landsdækkende dumpingmargen, som er baseret på den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for alle tre samarbejdsvillige eksporterende producenter, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, lå over minimalgrænsen (4,3 %). Kommissionen konkluderede derfor, at der fortsat fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode.

4.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING

SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING

| (64) | I forlængelse af konstateringen af, at der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode, undersøgte Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet. Følgende yderligere indikatorer blev analyseret: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Thailand og forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen. |
| --- | --- |

(64)

I forlængelse af konstateringen af, at der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode, undersøgte Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet. Følgende yderligere indikatorer blev analyseret: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Thailand og forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen.

4.1.   Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Thailand

Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Thailand

| (65) | De oplysninger, som Kommissionen rådede over vedrørende produktion og uudnyttet kapacitet, består af data indgivet af de tre samarbejdsvillige thailandske eksporterende producenter, oplysninger indgivet af ansøgeren i anmodningen om en fornyet undersøgelse og supplerende oplysninger indgivet af ansøgeren i løbet af proceduren. |
| --- | --- |

(65)

De oplysninger, som Kommissionen rådede over vedrørende produktion og uudnyttet kapacitet, består af data indgivet af de tre samarbejdsvillige thailandske eksporterende producenter, oplysninger indgivet af ansøgeren i anmodningen om en fornyet undersøgelse og supplerende oplysninger indgivet af ansøgeren i løbet af proceduren.

| (66) | En af de thailandske producenter, RKI, fremlagde særskilte produktions- og kapacitetstal for »halvfabrikata« og »færdigvarer«. Den eneste forskel mellem disse kategorier af varer var, at der for »færdigvarer« var påført en etiket på dåsen, mens dette ikke var tilfældet for »halvfabrikata«. Kommissionen anså kapaciteten for »halvfabrikata« for at være det mest relevante tal for den undersøgte vare, da kapaciteten for færdigvarer blev beregnet på grundlag af den nuværende brug af etiketteringsmaskinen, som kunne øges. |
| --- | --- |

(66)

En af de thailandske producenter, RKI, fremlagde særskilte produktions- og kapacitetstal for »halvfabrikata« og »færdigvarer«. Den eneste forskel mellem disse kategorier af varer var, at der for »færdigvarer« var påført en etiket på dåsen, mens dette ikke var tilfældet for »halvfabrikata«. Kommissionen anså kapaciteten for »halvfabrikata« for at være det mest relevante tal for den undersøgte vare, da kapaciteten for færdigvarer blev beregnet på grundlag af den nuværende brug af etiketteringsmaskinen, som kunne øges.

| (67) | På grundlag af de oplysninger, der blev indhentet under kontrolbesøget, fandt Kommissionen desuden, at den udnyttelsesprocent, der blev anvendt ved beregningen af produktionskapaciteten for halvfabrikata for RKI, var for lav, og den blev derfor opjusteret. |
| --- | --- |

(67)

På grundlag af de oplysninger, der blev indhentet under kontrolbesøget, fandt Kommissionen desuden, at den udnyttelsesprocent, der blev anvendt ved beregningen af produktionskapaciteten for halvfabrikata for RKI, var for lav, og den blev derfor opjusteret.

| (68) | Som følge heraf vurderede Kommissionen, at den uudnyttede kapacitet for de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter var på ca. 70 000 ton af den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode. Da de tre samarbejdsvillige producenter tegnede sig for ca. 45 % af den samlede anslåede forarbejdningskapacitet for alle de thailandske producenter, der er nævnt i anmodningen om en fornyet undersøgelse (300 000 ton), skønnede Kommissionen ved en ekstrapolering, at den samlede uudnyttede kapacitet for alle thailandske producenter ville være på ca. 150 000 ton. Dette udgør over 40 % af det samlede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode og ca. 11 gange den samlede eksport fra Thailand af den undersøgte vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(68)

Som følge heraf vurderede Kommissionen, at den uudnyttede kapacitet for de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter var på ca. 70 000 ton af den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode. Da de tre samarbejdsvillige producenter tegnede sig for ca. 45 % af den samlede anslåede forarbejdningskapacitet for alle de thailandske producenter, der er nævnt i anmodningen om en fornyet undersøgelse (300 000 ton), skønnede Kommissionen ved en ekstrapolering, at den samlede uudnyttede kapacitet for alle thailandske producenter ville være på ca. 150 000 ton. Dette udgør over 40 % af det samlede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode og ca. 11 gange den samlede eksport fra Thailand af den undersøgte vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (69) | Det fremgik desuden af oplysningerne fra ansøgeren, at de mængder rå sukkermajs, der var til rådighed til forarbejdning i 2018, forventedes at ligge mellem 12,5 % og 25 % højere end i 2017 (11). Desuden investerede SunSweet Public Company Limited, en ikke samarbejdsvillig thailandsk producent af sukkermajs, 170,6 mio. THB (ca. 4,5 mio. EUR) i 2018 i maskiner og udstyr for at øge produktionskapaciteten og produktionseffektiviteten (12). |
| --- | --- |

(69)

Det fremgik desuden af oplysningerne fra ansøgeren, at de mængder rå sukkermajs, der var til rådighed til forarbejdning i 2018, forventedes at ligge mellem 12,5 % og 25 % højere end i 2017 (11). Desuden investerede SunSweet Public Company Limited, en ikke samarbejdsvillig thailandsk producent af sukkermajs, 170,6 mio. THB (ca. 4,5 mio. EUR) i 2018 i maskiner og udstyr for at øge produktionskapaciteten og produktionseffektiviteten (12).

11

12

| (70) | Kommissionen konkluderede derfor, at de thailandske producenter af sukkermajs har en omfattende uudnyttet kapacitet til at øge eksporten til EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger bortfalder. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen konkluderede derfor, at de thailandske producenter af sukkermajs har en omfattende uudnyttet kapacitet til at øge eksporten til EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger bortfalder.

4.2.   Forbindelsen mellem priser ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen

Forbindelsen mellem priser ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen

| (71) | For at fastslå den mulige udvikling i importen ved antidumpingforanstaltningernes eventuelle bortfald analyserede Kommissionen EU-markedets tiltrækningskraft, for så vidt angår priser. Eftersom over 85 % af de samarbejdsvillige thailandske eksporterende producenters salg til EU-markedet bestod af store dåser med klassisk åbning, og omkring 42 % af den thailandske eksport til tredjelande også bestod af store dåser med klassisk åbning, fokuserede analysen på disse varetyper. |
| --- | --- |

(71)

For at fastslå den mulige udvikling i importen ved antidumpingforanstaltningernes eventuelle bortfald analyserede Kommissionen EU-markedets tiltrækningskraft, for så vidt angår priser. Eftersom over 85 % af de samarbejdsvillige thailandske eksporterende producenters salg til EU-markedet bestod af store dåser med klassisk åbning, og omkring 42 % af den thailandske eksport til tredjelande også bestod af store dåser med klassisk åbning, fokuserede analysen på disse varetyper.

| (72) | En sammenligning af denne type salg ab fabrik viste, at priserne på EU-markedet var ca. 20 % højere end priserne for samme varetype ved eksport til tredjelande. I betragtning af de betydeligt højere priser på EU-markedet er det klart, at det fortsat er et attraktivt marked for de thailandske eksporterende producenter. Denne konklusion er repræsentativ for alle de thailandske eksportører, da de samarbejdsvillige producenter, jf. betragtning 21, tegnede sig for ca. 80 % af den samlede thailandske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(72)

En sammenligning af denne type salg ab fabrik viste, at priserne på EU-markedet var ca. 20 % højere end priserne for samme varetype ved eksport til tredjelande. I betragtning af de betydeligt højere priser på EU-markedet er det klart, at det fortsat er et attraktivt marked for de thailandske eksporterende producenter. Denne konklusion er repræsentativ for alle de thailandske eksportører, da de samarbejdsvillige producenter, jf. betragtning 21, tegnede sig for ca. 80 % af den samlede thailandske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (73) | Kommissionen bemærkede også, at de thailandske eksporterende producenter, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, i gennemsnit var pålagt en højere antidumpingtold end de virksomheder, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Der er derfor større sandsynlighed for, at disse virksomheder vil øge eksporten til EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen bemærkede også, at de thailandske eksporterende producenter, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, i gennemsnit var pålagt en højere antidumpingtold end de virksomheder, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Der er derfor større sandsynlighed for, at disse virksomheder vil øge eksporten til EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger får lov at udløbe.

| (74) | De betydelige eksportmængder og markedsandele fra Thailand i den oprindelige undersøgelsesperiode (41 973 ton, 12,7 %) og den fortsatte eksport af den undersøgte vare fra Thailand til EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode (13 643 ton, 3,9 %) giver Kommissionen mulighed for at konkludere, at EU-markedet er attraktivt for producenter af den undersøgte vare i Thailand. |
| --- | --- |

(74)

De betydelige eksportmængder og markedsandele fra Thailand i den oprindelige undersøgelsesperiode (41 973 ton, 12,7 %) og den fortsatte eksport af den undersøgte vare fra Thailand til EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode (13 643 ton, 3,9 %) giver Kommissionen mulighed for at konkludere, at EU-markedet er attraktivt for producenter af den undersøgte vare i Thailand.

| (75) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påstod de thailandske myndigheder, at eksportmængderne fra Thailand var faldet betydeligt (– 67 %) i forhold til den oprindelige undersøgelsesperiode. De påstod desuden, at EU-erhvervsgrenens markedsandel i den betragtede periode steg med 1 %, mens markedsandelen for den thailandske eksport til Unionen var uændret på 3,9 %, og at der derfor ikke var sandsynlighed for fortsat dumping. |
| --- | --- |

(75)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påstod de thailandske myndigheder, at eksportmængderne fra Thailand var faldet betydeligt (– 67 %) i forhold til den oprindelige undersøgelsesperiode. De påstod desuden, at EU-erhvervsgrenens markedsandel i den betragtede periode steg med 1 %, mens markedsandelen for den thailandske eksport til Unionen var uændret på 3,9 %, og at der derfor ikke var sandsynlighed for fortsat dumping.

| (76) | De thailandske myndigheder anfægter dog hverken den kendsgerning, at den undersøgte vare i overvældende grad blev solgt til dumpingpriser i Unionen, eller at eksporten af den undersøgte vare fortsatte i betydelige mængder til trods for de gældende foranstaltninger. Kommissionen fastholder derfor sin konklusion om sandsynligheden for fortsat dumping. |
| --- | --- |

(76)

De thailandske myndigheder anfægter dog hverken den kendsgerning, at den undersøgte vare i overvældende grad blev solgt til dumpingpriser i Unionen, eller at eksporten af den undersøgte vare fortsatte i betydelige mængder til trods for de gældende foranstaltninger. Kommissionen fastholder derfor sin konklusion om sandsynligheden for fortsat dumping.

| (77) | De thailandske myndigheder påstod desuden, at justeringen af den thailandske produktionskapacitet og dermed den uudnyttede produktionskapacitet i betragtning 66-70 var uberettiget, uden dog at begrunde denne påstand. Den thailandske eksporterende producent, hvis produktionskapacitet var blevet justeret, anfægtede ikke justeringen. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(77)

De thailandske myndigheder påstod desuden, at justeringen af den thailandske produktionskapacitet og dermed den uudnyttede produktionskapacitet i betragtning 66-70 var uberettiget, uden dog at begrunde denne påstand. Den thailandske eksporterende producent, hvis produktionskapacitet var blevet justeret, anfægtede ikke justeringen. Påstanden blev derfor afvist.

| (78) | De thailandske myndigheder påstod derudover, at da de thailandske eksportmængder kun tegnede sig for 0,9 % af de samarbejdsvillige thailandske eksporterende producenters samlede uudnyttede kapacitet, ville EU-markedet angiveligt ikke længere være attraktivt for de thailandske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(78)

De thailandske myndigheder påstod derudover, at da de thailandske eksportmængder kun tegnede sig for 0,9 % af de samarbejdsvillige thailandske eksporterende producenters samlede uudnyttede kapacitet, ville EU-markedet angiveligt ikke længere være attraktivt for de thailandske eksporterende producenter.

| (79) | De thailandske eksportmængder tegnede sig dog faktisk for ca. 9 % (13) af den samlede uudnyttede kapacitet i Thailand. Dette bekræfter, at de thailandske eksporterende producenter fortsat eksporterer betydeligt mængder til Unionen til trods for de gældende foranstaltninger og har en betydelig uudnyttet kapacitet til at øge eksporten af den undersøgte vare, hvis foranstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(79)

De thailandske eksportmængder tegnede sig dog faktisk for ca. 9 % (13) af den samlede uudnyttede kapacitet i Thailand. Dette bekræfter, at de thailandske eksporterende producenter fortsat eksporterer betydeligt mængder til Unionen til trods for de gældende foranstaltninger og har en betydelig uudnyttet kapacitet til at øge eksporten af den undersøgte vare, hvis foranstaltningerne bortfalder.

13

| (80) | Hvis de gældende antidumpingforanstaltninger bortfalder, vil importen fra Thailand til Unionen derfor sandsynligvis stige betydeligt og til dumpingpriser. |
| --- | --- |

(80)

Hvis de gældende antidumpingforanstaltninger bortfalder, vil importen fra Thailand til Unionen derfor sandsynligvis stige betydeligt og til dumpingpriser.

4.3.   Konklusion

Konklusion

| (81) | Kommissionen konkluderede således og særligt i lyset af den dumpingmargen, der blev fastsat i den nuværende undersøgelsesperiode, den betydelige uudnyttede kapacitet i Thailand samt EU-markedets tiltrækningskraft, at en ophævelse af foranstaltningerne sandsynligvis vil føre til fortsat dumping, og at dumpingeksporten vil komme ind på EU-markedet i betydelige mængder. Det konkluderes derfor, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen konkluderede således og særligt i lyset af den dumpingmargen, der blev fastsat i den nuværende undersøgelsesperiode, den betydelige uudnyttede kapacitet i Thailand samt EU-markedets tiltrækningskraft, at en ophævelse af foranstaltningerne sandsynligvis vil føre til fortsat dumping, og at dumpingeksporten vil komme ind på EU-markedet i betydelige mængder. Det konkluderes derfor, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger får lov at udløbe.

5.   SKADE

SKADE

5.1.   Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

| (82) | I den betragtede periode blev den samme vare fremstillet af ca. 20 producenter i Unionen. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(82)

I den betragtede periode blev den samme vare fremstillet af ca. 20 producenter i Unionen. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (83) | Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastsat til ca. 376 000 ton ud fra oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen. Tre EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 15, og de tegnede sig for over 60 % af den samlede EU-produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(83)

Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastsat til ca. 376 000 ton ud fra oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen. Tre EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 15, og de tegnede sig for over 60 % af den samlede EU-produktion af samme vare.

5.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (84) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget som summen af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og den samlede import til Unionen på grundlag af oplysninger fra Comext-databasen (Eurostat). |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget som summen af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og den samlede import til Unionen på grundlag af oplysninger fra Comext-databasen (Eurostat).

| (85) | I løbet af den betragtede periode steg EU-forbruget en anelse med 2 %.

  Tabel 1


  EU-forbruget (ton) | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet forbrug | 343 325 | 347 950 | 354 821 | 348 682 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 101 | 103 | 102 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(85)

I løbet af den betragtede periode steg EU-forbruget en anelse med 2 %.

Tabel 1

Tabel 1

EU-forbruget (ton)

EU-forbruget (ton)

2015

2016

2017

NUP

Samlet forbrug

343 325

347 950

354 821

348 682

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

101

101

103

103

102

102

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

5.3.   Import fra det pågældende land

Import fra det pågældende land

5.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

| (86) | Kommissionen fastsatte importmængden fra Thailand til Unionen på grundlag af data fra Comext-databasen (Eurostat) og markedsandelen for importen ved at sammenligne disse importmængder med EU-forbruget, jf. tabel 1. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen fastsatte importmængden fra Thailand til Unionen på grundlag af data fra Comext-databasen (Eurostat) og markedsandelen for importen ved at sammenligne disse importmængder med EU-forbruget, jf. tabel 1.

| (87) | Importen af den undersøgte vare til Unionen fra Thailand steg med 3 % fra 13 307 ton i 2015 til ca. 13 643 ton i den nuværende undersøgelsesperiode efter et fald på 12 % i 2016.

  Tabel 2


  Importmængde til Unionen fra Thailand (ton) | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Thailand | 13 307 | 11 674 | 12 341 | 13 643 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 88 | 93 | 103 |
| Kilde:Eurostat |

(87)

Importen af den undersøgte vare til Unionen fra Thailand steg med 3 % fra 13 307 ton i 2015 til ca. 13 643 ton i den nuværende undersøgelsesperiode efter et fald på 12 % i 2016.

Tabel 2

Tabel 2

Importmængde til Unionen fra Thailand (ton)

Importmængde til Unionen fra Thailand (ton)

2015

2016

2017

NUP

Importmængde fra Thailand

13 307

11 674

12 341

13 643

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

88

88

93

93

103

103

Kilde:Eurostat

Kilde:

| (88) | De thailandske eksportørers tilsvarende markedsandel på EU-markedet udviklede sig på samme måde som importmængderne og var på 3,9 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

  Tabel 3


  Markedsandel for importen fra Thailand (%) | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Markedsandel for importen fra Thailand | 3,9 | 3,4 | 3,5 | 3,9 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 87 | 90 | 100 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(88)

De thailandske eksportørers tilsvarende markedsandel på EU-markedet udviklede sig på samme måde som importmængderne og var på 3,9 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

Tabel 3

Tabel 3

Markedsandel for importen fra Thailand (%)

Markedsandel for importen fra Thailand (%)

2015

2016

2017

NUP

Markedsandel for importen fra Thailand

3,9

3,4

3,5

3,9

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

87

87

90

90

100

100

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

5.3.2.   Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

| (89) | Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af data fra Comext-databasen (Eurostat). |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af data fra Comext-databasen (Eurostat).

| (90) | De gennemsnitlige importpriser på den undersøgte vare fra Thailand faldt med 15 % i den betragtede periode.

  Tabel 4


  Gennemsnitlig pris på importen fra Thailand (EUR/ton) | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris på importen fra Thailand | 929 | 913 | 869 | 786 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 98 | 94 | 85 |
| Kilde:Eurostat |

(90)

De gennemsnitlige importpriser på den undersøgte vare fra Thailand faldt med 15 % i den betragtede periode.

Tabel 4

Tabel 4

Gennemsnitlig pris på importen fra Thailand (EUR/ton)

Gennemsnitlig pris på importen fra Thailand (EUR/ton)

2015

2016

2017

NUP

Pris på importen fra Thailand

929

913

869

786

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

98

98

94

94

85

85

Kilde:Eurostat

Kilde:

| (91) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne:






  a) | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau og |
| --- | --- | --- |

(91)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne:

a)

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau og

| b) | de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de stikprøveudtagne samarbejdsvillige thailandske producenter til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis (omkostninger, forsikring og fragt), med passende justeringer for konventionel told og importomkostninger inklusive losning og toldbehandling. |
| --- | --- |

b)

de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de stikprøveudtagne samarbejdsvillige thailandske producenter til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis (omkostninger, forsikring og fragt), med passende justeringer for konventionel told og importomkostninger inklusive losning og toldbehandling.

| (92) | Prissammenligningen blev foretaget for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled — med passende justeringer, hvor det var nødvendigt — og fratrukket rabatter og nedslag. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt som en procentdel af de stikprøveudtagne EU-producenters omsætning i den nuværende undersøgelsesperiode. Det viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem –0,7 % og 4,25 % på EU-markedet i forbindelse med importen fra det pågældende land. Cirka 79 % af importmængderne fra de stikprøveudtagne eksporterende producenter i Thailand underbød EU-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(92)

Prissammenligningen blev foretaget for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled — med passende justeringer, hvor det var nødvendigt — og fratrukket rabatter og nedslag. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt som en procentdel af de stikprøveudtagne EU-producenters omsætning i den nuværende undersøgelsesperiode. Det viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem –0,7 % og 4,25 % på EU-markedet i forbindelse med importen fra det pågældende land. Cirka 79 % af importmængderne fra de stikprøveudtagne eksporterende producenter i Thailand underbød EU-erhvervsgrenens priser.

5.4.   Import fra andre tredjelande end Thailand

Import fra andre tredjelande end Thailand

| (93) | Importen af sukkermajs fra andre tredjelande end Thailand kom hovedsagelig fra USA og Folkerepublikken Kina (»Kina«). |
| --- | --- |

(93)

Importen af sukkermajs fra andre tredjelande end Thailand kom hovedsagelig fra USA og Folkerepublikken Kina (»Kina«).

| (94) | Markedsandelen for importen fra andre tredjelande faldt fra 2,2 % til 1,2 % i løbet af den betragtede periode. Den individuelle markedsandel for de to største eksportlande, bortset fra Thailand, forblev på under 1 %.

  Tabel 5


  Markedsandel for importen | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 0,9 % | 0,8 % | 0,6 % | 0,6 % |
| Kina | 0,6 % | 0,4 % | 0,3 % | 0,4 % |
| Andre lande | 0,7 % | 0,5 % | 0,2 % | 0,2 % |
| I alt | 2,2 % | 1,7 % | 1,1 % | 1,2 % |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 79 | 52 | 55 |
| Kilde:Eurostat |

(94)

Markedsandelen for importen fra andre tredjelande faldt fra 2,2 % til 1,2 % i løbet af den betragtede periode. Den individuelle markedsandel for de to største eksportlande, bortset fra Thailand, forblev på under 1 %.

Tabel 5

Tabel 5

Markedsandel for importen

Markedsandel for importen

2015

2016

2017

NUP

USA

0,9 %

0,8 %

0,6 %

0,6 %

Kina

0,6 %

0,4 %

0,3 %

0,4 %

Andre lande

0,7 %

0,5 %

0,2 %

0,2 %

I alt

2,2 %

1,7 %

1,1 %

1,2 %

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

79

79

52

52

55

55

Kilde:Eurostat

Kilde:

5.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

5.5.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (95) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(95)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (96) | Dette marked er bl.a. karakteriseret ved, at der findes to salgskanaler, dvs. salg under producentens eget mærke og salg under detailhandlerens mærke. Salg under den første salgskanal vil normalt medføre højere salgsomkostninger end den anden salgskanal, især med hensyn til markedsføring og reklame, og derigennem også højere salgspriser. |
| --- | --- |

(96)

Dette marked er bl.a. karakteriseret ved, at der findes to salgskanaler, dvs. salg under producentens eget mærke og salg under detailhandlerens mærke. Salg under den første salgskanal vil normalt medføre højere salgsomkostninger end den anden salgskanal, især med hensyn til markedsføring og reklame, og derigennem også højere salgspriser.

| (97) | Undersøgelsen viste, at al konkurrerende import fra de stikprøveudtagne thailandske eksporterende producenter foregår i den anden kanal, altså salg under detailhandlerens mærke. Det blev derfor fundet hensigtsmæssigt i skadesanalysen, hvor det var relevant, at skelne mellem EU-erhvervsgrenens salg under eget mærke og salg under detailhandlerens mærke, da dumpingimporten konkurrerer med EU-erhvervsgrenens salg af samme varer under detailhandlerens mærke. Denne skelnen fandt sted især med hensyn til fastsættelsen af salgsmængder, salgspriser og rentabilitet. For fuldstændighedens skyld vises og analyseres de samlede tal imidlertid også i tabel 9, 13 og 16 (herunder både salg under eget mærke og under detailhandlerens mærke). EU-erhvervsgrenens salg under detailhandlerens mærke udgjorde i den nuværende undersøgelsesperiode ca. 67 % af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde og ca. 57 % af dens salgsværdi. |
| --- | --- |

(97)

Undersøgelsen viste, at al konkurrerende import fra de stikprøveudtagne thailandske eksporterende producenter foregår i den anden kanal, altså salg under detailhandlerens mærke. Det blev derfor fundet hensigtsmæssigt i skadesanalysen, hvor det var relevant, at skelne mellem EU-erhvervsgrenens salg under eget mærke og salg under detailhandlerens mærke, da dumpingimporten konkurrerer med EU-erhvervsgrenens salg af samme varer under detailhandlerens mærke. Denne skelnen fandt sted især med hensyn til fastsættelsen af salgsmængder, salgspriser og rentabilitet. For fuldstændighedens skyld vises og analyseres de samlede tal imidlertid også i tabel 9, 13 og 16 (herunder både salg under eget mærke og under detailhandlerens mærke). EU-erhvervsgrenens salg under detailhandlerens mærke udgjorde i den nuværende undersøgelsesperiode ca. 67 % af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde og ca. 57 % af dens salgsværdi.

| (98) | Da sukkermajs kun forarbejdes i sommermånederne i Unionen, er en række skadesindikatorer næsten identiske for 2017 og den nuværende undersøgelsesperiode (1. juli 2017 til 30. juni 2018). Dette gælder navnlig produktion og produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(98)

Da sukkermajs kun forarbejdes i sommermånederne i Unionen, er en række skadesindikatorer næsten identiske for 2017 og den nuværende undersøgelsesperiode (1. juli 2017 til 30. juni 2018). Dette gælder navnlig produktion og produktionskapacitet.

| (99) | Som nævnt i betragtning 14 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(99)

Som nævnt i betragtning 14 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (100) | Med henblik på konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra de oplysninger, som EU-erhvervsgrenen havde indgivet, og de verificerede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. |
| --- | --- |

(100)

Med henblik på konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra de oplysninger, som EU-erhvervsgrenen havde indgivet, og de verificerede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter.

| (101) | Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysninger i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysninger i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter.

| (102) | Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(102)

Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (103) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(103)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

| (104) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(104)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

5.5.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

5.5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (105) | Fra et niveau på ca. 359 000 ton i 2015 faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 5 % i den betragtede periode.

  Tabel 6


  EU-erhvervsgrenens produktion | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) | 359 250 | 343 539 | 376 337 | 376 437 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 96 | 105 | 105 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(105)

Fra et niveau på ca. 359 000 ton i 2015 faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 5 % i den betragtede periode.

Tabel 6

Tabel 6

EU-erhvervsgrenens produktion

EU-erhvervsgrenens produktion

2015

2016

2017

NUP

Produktion (ton)

359 250

343 539

376 337

376 437

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

96

96

105

105

105

105

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (106) | Produktionskapaciteten forblev stabil i den betragtede periode.

  Tabel 7


  EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitet (ton) | 465 311 | 465 370 | 465 876 | 465 876 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(106)

Produktionskapaciteten forblev stabil i den betragtede periode.

Tabel 7

Tabel 7

EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet

EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet

2015

2016

2017

NUP

Kapacitet (ton)

465 311

465 370

465 876

465 876

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (107) | Kapacitetsudnyttelsen fulgte samme tendens som produktionen og steg med 5 % i den betragtede periode til 81 %.

  Tabel 8


  EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 77 | 74 | 81 | 81 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 96 | 105 | 105 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(107)

Kapacitetsudnyttelsen fulgte samme tendens som produktionen og steg med 5 % i den betragtede periode til 81 %.

Tabel 8

Tabel 8

EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse

EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse

2015

2016

2017

NUP

Kapacitetsudnyttelse (%)

77

74

81

81

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

96

96

105

105

105

105

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

5.5.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

| (108) | EU-erhvervsgrenens salg af dens produktion med henblik på salg under detailhandlerens mærke til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg med 3 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

  Tabel 9


  EU-erhvervsgrenens salgsmængde | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-erhvervsgrenens salgsmængde (detailhandlerens mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i ton | 214 495 | 219 646 | 225 522 | 220 839 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 102 | 105 | 103 |
| EU-erhvervsgrenens salgsmængde (eget og detailhandlerens mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i ton | 322 501 | 330 246 | 338 455 | 330 875 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 102 | 105 | 103 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(108)

EU-erhvervsgrenens salg af dens produktion med henblik på salg under detailhandlerens mærke til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg med 3 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

Tabel 9

Tabel 9

EU-erhvervsgrenens salgsmængde

EU-erhvervsgrenens salgsmængde

2015

2016

2017

NUP

EU-erhvervsgrenens salgsmængde (detailhandlerens mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i ton

214 495

219 646

225 522

220 839

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

102

102

105

105

103

103

EU-erhvervsgrenens salgsmængde (eget og detailhandlerens mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i ton

322 501

330 246

338 455

330 875

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

102

102

105

105

103

103

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (109) | EU-erhvervsgrenens samlede salg (både under eget mærke og under detailhandlerens mærke) af dens produktion på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder fulgte samme mønster som salget under detailhandlerens mærke, dvs. det steg med 3 % i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(109)

EU-erhvervsgrenens samlede salg (både under eget mærke og under detailhandlerens mærke) af dens produktion på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder fulgte samme mønster som salget under detailhandlerens mærke, dvs. det steg med 3 % i løbet af den betragtede periode.

| (110) | EU-erhvervsgrenens markedsandel var på 94 % i 2015, og den steg med et procentpoint til 95 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

  Tabel 10


  EU-erhvervsgrenens markedsandel | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-erhvervsgrenens markedsandel (eget og detailhandlerens mærke) (i %) | 94 | 95 | 95 | 95 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(110)

EU-erhvervsgrenens markedsandel var på 94 % i 2015, og den steg med et procentpoint til 95 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

Tabel 10

Tabel 10

EU-erhvervsgrenens markedsandel

EU-erhvervsgrenens markedsandel

2015

2016

2017

NUP

EU-erhvervsgrenens markedsandel (eget og detailhandlerens mærke) (i %)

94

95

95

95

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

101

101

101

101

101

101

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

5.5.2.3.   Vækst

Vækst

| (111) | Mellem 2015 og den nuværende undersøgelsesperiode steg EU-forbruget svagt med 2 %, men EU-erhvervsgrenen formåede at øge sin markedsandel med 1 % gennem større salg. |
| --- | --- |

(111)

Mellem 2015 og den nuværende undersøgelsesperiode steg EU-forbruget svagt med 2 %, men EU-erhvervsgrenen formåede at øge sin markedsandel med 1 % gennem større salg.

5.5.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

| (112) | Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt først med 11 % mellem 2015 og 2017 og steg derefter med 6 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Generelt set faldt EU-erhvervsgrenens beskæftigelsesniveau med 5 % i den betragtede periode, dvs. fra ca. 2 200 til ca. 2 100 fuldtidsækvivalenter (»FTÆ«).

  Tabel 11


  Beskæftigelse | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse (i FTÆ) | 2 203 | 1 993 | 1 964 | 2 092 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 90 | 89 | 95 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(112)

Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt først med 11 % mellem 2015 og 2017 og steg derefter med 6 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Generelt set faldt EU-erhvervsgrenens beskæftigelsesniveau med 5 % i den betragtede periode, dvs. fra ca. 2 200 til ca. 2 100 fuldtidsækvivalenter (»FTÆ«).

Tabel 11

Tabel 11

Beskæftigelse

Beskæftigelse

2015

2016

2017

NUP

Beskæftigelse (i FTÆ)

2 203

1 993

1 964

2 092

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

90

90

89

89

95

95

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (113) | Produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, der måles som output (ton) pr. FTÆ pr. år, der som udgangspunkt var på 163 ton pr. FTÆ, faldt først med 17 % mellem 2015 og 2017 og faldt derefter med 7 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet set steg produktiviteten med 10 % til 180 ton pr. FTÆ pr. år. Dette afspejler den øgede brug af avancerede maskiner på bekostning af manuelt arbejde.

  Tabel 12


  EU-produktiviteten | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (ton/FTÆ) | 163 | 172 | 192 | 180 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 106 | 117 | 110 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(113)

Produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, der måles som output (ton) pr. FTÆ pr. år, der som udgangspunkt var på 163 ton pr. FTÆ, faldt først med 17 % mellem 2015 og 2017 og faldt derefter med 7 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet set steg produktiviteten med 10 % til 180 ton pr. FTÆ pr. år. Dette afspejler den øgede brug af avancerede maskiner på bekostning af manuelt arbejde.

Tabel 12

Tabel 12

EU-produktiviteten

EU-produktiviteten

2015

2016

2017

NUP

Produktivitet (ton/FTÆ)

163

172

192

180

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

106

106

117

117

110

110

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

5.5.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (114) | Undersøgelsen har vist, at der fortsat finder dumping sted, og at omfanget af den landsdækkende dumpingmargen, jf. betragtning 63, ligger over minimalniveauet. |
| --- | --- |

(114)

Undersøgelsen har vist, at der fortsat finder dumping sted, og at omfanget af den landsdækkende dumpingmargen, jf. betragtning 63, ligger over minimalniveauet.

| (115) | Samtidig forblev importen af den undersøgte vare, selv om den var forholdsvis begrænset, i den nuværende undersøgelsesperiode betydelig, nemlig på 3,9 %. |
| --- | --- |

(115)

Samtidig forblev importen af den undersøgte vare, selv om den var forholdsvis begrænset, i den nuværende undersøgelsesperiode betydelig, nemlig på 3,9 %.

| (116) | De makro- og mikroøkonomiske indikatorer, der blev undersøgt, viser, at selv om antidumpingforanstaltningerne delvis har opnået deres tilsigtede resultat ved at afhjælpe den skade, som EU-producenterne har lidt, er erhvervsgrenen stadig under konstant pres på grund af de thailandske eksporterende producenters lave priser. |
| --- | --- |

(116)

De makro- og mikroøkonomiske indikatorer, der blev undersøgt, viser, at selv om antidumpingforanstaltningerne delvis har opnået deres tilsigtede resultat ved at afhjælpe den skade, som EU-producenterne har lidt, er erhvervsgrenen stadig under konstant pres på grund af de thailandske eksporterende producenters lave priser.

| (117) | Resultaterne i detailsegmentet, som er i direkte konkurrence med importen fra Thailand, viser ringe fortjeneste. EU-erhvervsgrenens salgspriser i dette markedssegment faldt med 8 % i den betragtede periode, mens produktionsomkostningerne steg med ca. 1 % i samme periode. EU-erhvervsgrenen har tydeligvis ikke har været i stand til at få dækket sine omkostninger, hvilket medførte væsentlige tab. Salget af sukkermajs under detailhandlerens mærke har stor betydning for EU-erhvervsgrenens sukkermajsaktivitet (ca. 67 % af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde og ca. 57 % af salgsværdien), og dette har vejet tungt i den samlede rentabilitet. Der kan således ikke påvises nogen faktisk genrejsning efter tidligere dumping i detailsegmentet, og EU-erhvervsgrenen anses fortsat for at være sårbar. |
| --- | --- |

(117)

Resultaterne i detailsegmentet, som er i direkte konkurrence med importen fra Thailand, viser ringe fortjeneste. EU-erhvervsgrenens salgspriser i dette markedssegment faldt med 8 % i den betragtede periode, mens produktionsomkostningerne steg med ca. 1 % i samme periode. EU-erhvervsgrenen har tydeligvis ikke har været i stand til at få dækket sine omkostninger, hvilket medførte væsentlige tab. Salget af sukkermajs under detailhandlerens mærke har stor betydning for EU-erhvervsgrenens sukkermajsaktivitet (ca. 67 % af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde og ca. 57 % af salgsværdien), og dette har vejet tungt i den samlede rentabilitet. Der kan således ikke påvises nogen faktisk genrejsning efter tidligere dumping i detailsegmentet, og EU-erhvervsgrenen anses fortsat for at være sårbar.

5.5.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

5.5.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (118) | Enhedsprisen for EU-erhvervsgrenens salg af varer under detailhandlerens mærke til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt i den betragtede periode med 8 % til 1 114 EUR/ton. |
| --- | --- |

(118)

Enhedsprisen for EU-erhvervsgrenens salg af varer under detailhandlerens mærke til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt i den betragtede periode med 8 % til 1 114 EUR/ton.

| (119) | EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet både under eget og detailhandlerens mærke til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 4 % i den betragtede periode til 1 311 EUR/ton.

  Tabel 13


  Enhedspris på EU-markedet | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedspris i Unionen (detailhandlerens mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/ton) | 1 204 | 1 106 | 1 095 | 1 114 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 92 | 91 | 92 |
| Enhedspris i Unionen (eget og detailhandlerens mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/ton) | 1 365 | 1 291 | 1 289 | 1 311 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 95 | 94 | 96 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(119)

EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet både under eget og detailhandlerens mærke til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 4 % i den betragtede periode til 1 311 EUR/ton.

Tabel 13

Tabel 13

Enhedspris på EU-markedet

Enhedspris på EU-markedet

2015

2016

2017

NUP

Enhedspris i Unionen (detailhandlerens mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/ton)

1 204

1 106

1 095

1 114

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

92

92

91

91

92

92

Enhedspris i Unionen (eget og detailhandlerens mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/ton)

1 365

1 291

1 289

1 311

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

95

95

94

94

96

96

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

5.5.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

Arbejdskraftomkostninger

| (120) | Mellem 2015 og den nuværende undersøgelsesperiode steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat med 8 % på grund af en stigning i de samlede arbejdskraftomkostninger med 2 % og et fald i beskæftigelsen i FTE med 5 % i samme periode.

  Tabel 14


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ) | 30 529 | 32 581 | 35 537 | 32 903 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 107 | 116 | 108 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser
  FTÆ er en fuldtidsækvivalent. |

(120)

Mellem 2015 og den nuværende undersøgelsesperiode steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat med 8 % på grund af en stigning i de samlede arbejdskraftomkostninger med 2 % og et fald i beskæftigelsen i FTE med 5 % i samme periode.

Tabel 14

Tabel 14

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2015

2016

2017

NUP

Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ)

30 529

32 581

35 537

32 903

Indeks (2015 = 100)

100

100

107

107

116

116

108

108

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

FTÆ er en fuldtidsækvivalent.

5.5.3.3.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (121) | EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt i den betragtede periode. De faldt med 6 % i 2016 og 2017 og med 59 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Det skal dog bemærkes, at de store slutlagre i slutningen af et kalenderår skyldes den omstændighed, at høst og fremstilling af konserves normalt finder sted i slutningen af september hvert år. Lagrene fyldes derfor kun op i løbet af sommerhøsten og opbruges derefter i løbet af året, og det er således nødvendigt at foretage en separat vurdering af lagerbeholdningerne i den nuværende undersøgelsesperiode.

  Tabel 15


  Lagerbeholdninger | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 198 629 | 186 248 | 186 136 | 80 885 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 94 | 94 | 41 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(121)

EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt i den betragtede periode. De faldt med 6 % i 2016 og 2017 og med 59 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Det skal dog bemærkes, at de store slutlagre i slutningen af et kalenderår skyldes den omstændighed, at høst og fremstilling af konserves normalt finder sted i slutningen af september hvert år. Lagrene fyldes derfor kun op i løbet af sommerhøsten og opbruges derefter i løbet af året, og det er således nødvendigt at foretage en separat vurdering af lagerbeholdningerne i den nuværende undersøgelsesperiode.

Tabel 15

Tabel 15

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2015

2016

2017

NUP

Slutlagre (ton)

198 629

186 248

186 136

80 885

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

94

94

94

94

41

41

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

5.5.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (122) | I den betragtede periode faldt rentabiliteten i forbindelse med EU-erhvervsgrenens salg af varer under detailhandlerens mærke, udtrykt som en procentdel af nettosalget, fra en fortjeneste på 5,2 % i 2015 til et tab på 0,7 % i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(122)

I den betragtede periode faldt rentabiliteten i forbindelse med EU-erhvervsgrenens salg af varer under detailhandlerens mærke, udtrykt som en procentdel af nettosalget, fra en fortjeneste på 5,2 % i 2015 til et tab på 0,7 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (123) | Rentabiliteten af EU-erhvervsgrenens salg af varer til både eget og detailhandlerens mærke faldt også fra 10 % i 2015 til 6,7 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Faldet er således knapt så kraftigt som for salg under detailhandlerens mærke alene. Faldet i rentabiliteten forklares ved, at salgspriserne i den betragtede periode faldt med 4 %, mens produktionsomkostningerne (overvejende ubehandlet sukkermajs og dåser) steg med 1 % i samme periode. EU-erhvervsgrenen har tydeligvis ikke været i stand til at få væltet de øgede produktionsomkostninger over på kunderne. |
| --- | --- |

(123)

Rentabiliteten af EU-erhvervsgrenens salg af varer til både eget og detailhandlerens mærke faldt også fra 10 % i 2015 til 6,7 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Faldet er således knapt så kraftigt som for salg under detailhandlerens mærke alene. Faldet i rentabiliteten forklares ved, at salgspriserne i den betragtede periode faldt med 4 %, mens produktionsomkostningerne (overvejende ubehandlet sukkermajs og dåser) steg med 1 % i samme periode. EU-erhvervsgrenen har tydeligvis ikke været i stand til at få væltet de øgede produktionsomkostninger over på kunderne.

| (124) | Investeringsafkastet udtrykt som fortjenesten i procent (for salg både under eget mærke og under detailhandlerens mærke) af nettoregnskabsværdien af investeringerne fulgte i det store hele ovennævnte tendens i rentabiliteten. Det faldt fra ca. 49 % i 2015 til 31,7 % i den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. et fald på 35 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(124)

Investeringsafkastet udtrykt som fortjenesten i procent (for salg både under eget mærke og under detailhandlerens mærke) af nettoregnskabsværdien af investeringerne fulgte i det store hele ovennævnte tendens i rentabiliteten. Det faldt fra ca. 49 % i 2015 til 31,7 % i den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. et fald på 35 % i den betragtede periode.

| (125) | Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var på ca. 17 mio. EUR i 2015. Den steg til ca. 24 mio. EUR i den nuværende undersøgelsesperiode (dvs. en stigning på 42 %). Ingen af EU-producenterne i stikprøven anførte, at de havde haft vanskeligt ved at rejse kapital.

  Tabel 16


  Rentabilitet og investeringsafkast | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-erhvervsgrenens rentabilitet (detailhandlerens mærke) (% af nettosalget) | 5,2 | –1,4 | –2,6 | –0,7 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | – 27 | – 50 | – 13 |
| Rentabilitet ved EU-salget (eget og detailhandlerens mærke) (% af nettosalget) | 10,0 | 6,1 | 4,8 | 6,7 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 61 | 48 | 67 |
| Investeringsafkast (eget og detailhandlerens mærke) (fortjeneste i % af nettoregnskabsværdien af investeringerne) | 49,0 | 27,3 | 23,7 | 31,7 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 56 | 48 | 65 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(125)

Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var på ca. 17 mio. EUR i 2015. Den steg til ca. 24 mio. EUR i den nuværende undersøgelsesperiode (dvs. en stigning på 42 %). Ingen af EU-producenterne i stikprøven anførte, at de havde haft vanskeligt ved at rejse kapital.

Tabel 16

Tabel 16

Rentabilitet og investeringsafkast

Rentabilitet og investeringsafkast

2015

2016

2017

NUP

EU-erhvervsgrenens rentabilitet (detailhandlerens mærke) (% af nettosalget)

5,2

–1,4

–2,6

–0,7

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

– 27

– 27

– 50

– 50

– 13

– 13

Rentabilitet ved EU-salget (eget og detailhandlerens mærke) (% af nettosalget)

10,0

6,1

4,8

6,7

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

61

61

48

48

67

67

Investeringsafkast (eget og detailhandlerens mærke) (fortjeneste i % af nettoregnskabsværdien af investeringerne)

49,0

27,3

23,7

31,7

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

56

56

48

48

65

65

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

Tabel 17

Tabel 17

Likviditet

Likviditet

| | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (eget og detailhandlerens mærke) (EUR) | 17 197 966 | 32 293 239 | 16 496 604 | 24 404 977 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 188 | 96 | 142 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

2015

2016

2017

NUP

Likviditet (eget og detailhandlerens mærke) (EUR)

17 197 966

32 293 239

16 496 604

24 404 977

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

188

188

96

96

142

142

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (126) | EU-erhvervsgrenens årlige investeringer i produktionen af samme vare steg støt i den betragtede periode fra ca. 4 mio. EUR i 2015 til ca. 8 mio. EUR i den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. en stigning på 85 %. Investeringerne blev foretaget med henblik på fornyelse af eksisterende udstyr og forøgelse af produktiviteten.

  Tabel 18


  Investeringer | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringer (EUR) | 4 446 615 | 5 622 002 | 7 744 202 | 8 232 340 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 126 | 174 | 185 |
| Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser |

(126)

EU-erhvervsgrenens årlige investeringer i produktionen af samme vare steg støt i den betragtede periode fra ca. 4 mio. EUR i 2015 til ca. 8 mio. EUR i den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. en stigning på 85 %. Investeringerne blev foretaget med henblik på fornyelse af eksisterende udstyr og forøgelse af produktiviteten.

Tabel 18

Tabel 18

Investeringer

Investeringer

2015

2016

2017

NUP

Nettoinvesteringer (EUR)

4 446 615

5 622 002

7 744 202

8 232 340

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

126

126

174

174

185

185

Kilde:Data indgivet af EU-erhvervsgrenen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser

Kilde:

5.6.   Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation

Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation

| (127) | En række indikatorer udviklede sig negativt mellem 2015 og den nuværende undersøgelsesperiode. Investeringsafkastet faldt ligesom rentabiliteten af salget, og beskæftigelsen faldt med 5 %. Importen fra Thailand steg med en faldende gennemsnitspris. Ekstremt gode høstudbytter i 2014 resulterede i store lagerbeholdninger i 2015. I samme periode havde lavprisimporten fra Thailand en endnu mere negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen. Som reaktion herpå reducerede EU-erhvervsgrenen sine priser og produktionen i 2016 samtidig med en nedbringelse af lagrene, hvilket påvirkede deres rentabilitet negativt. Kun i 2017 var EU-erhvervsgrenen i stand til at øge produktionen, men rentabiliteten var på det laveste niveau i betragtning af forsinkelsen på et kalenderår mellem produktion og salg. |
| --- | --- |

(127)

En række indikatorer udviklede sig negativt mellem 2015 og den nuværende undersøgelsesperiode. Investeringsafkastet faldt ligesom rentabiliteten af salget, og beskæftigelsen faldt med 5 %. Importen fra Thailand steg med en faldende gennemsnitspris. Ekstremt gode høstudbytter i 2014 resulterede i store lagerbeholdninger i 2015. I samme periode havde lavprisimporten fra Thailand en endnu mere negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen. Som reaktion herpå reducerede EU-erhvervsgrenen sine priser og produktionen i 2016 samtidig med en nedbringelse af lagrene, hvilket påvirkede deres rentabilitet negativt. Kun i 2017 var EU-erhvervsgrenen i stand til at øge produktionen, men rentabiliteten var på det laveste niveau i betragtning af forsinkelsen på et kalenderår mellem produktion og salg.

| (128) | EU-erhvervsgrenens salg af sukkermajs under detailhandlerens mærke var tabsgivende i størstedelen af den betragtede periode. Salget under detailhandlers mærke er nødvendigt for EU-erhvervsgrenen, da det tegner sig for mere end halvdelen af erhvervsgrenens salg. I betragtning af omfanget af salget under detailhandlers mærke i forhold til den samlede salgsværdi faldt den samlede rentabilitet fra 10 % til 6,7 %. |
| --- | --- |

(128)

EU-erhvervsgrenens salg af sukkermajs under detailhandlerens mærke var tabsgivende i størstedelen af den betragtede periode. Salget under detailhandlers mærke er nødvendigt for EU-erhvervsgrenen, da det tegner sig for mere end halvdelen af erhvervsgrenens salg. I betragtning af omfanget af salget under detailhandlers mærke i forhold til den samlede salgsværdi faldt den samlede rentabilitet fra 10 % til 6,7 %.

| (129) | Visse indikatorer viste en positiv udvikling. Kapacitetsudnyttelsen steg med 81 %. Likviditeten og investeringerne steg også betydeligt. EU-erhvervsgrenens salgsmængde af varer under detailhandlers mærke, som er i direkte konkurrence med den thailandske import, steg med 3 %. Det samlede salg for begge segmenter steg med samme procentsats. Det skal dog bemærkes, at den thailandske import forhindrede EU-erhvervsgrenen i at vælte omkostningsstigningerne over på kunderne, og EU-erhvervsgrenen var derfor ikke i stand til at nå en tilfredsstillende rentabilitet med henblik på at opretholde en betydelig markedsandel på et marked, hvor kun EU-erhvervsgrenens varer og den thailandske import konkurrerer, da importen fra andre tredjelande er spredt og ubetydelig. |
| --- | --- |

(129)

Visse indikatorer viste en positiv udvikling. Kapacitetsudnyttelsen steg med 81 %. Likviditeten og investeringerne steg også betydeligt. EU-erhvervsgrenens salgsmængde af varer under detailhandlers mærke, som er i direkte konkurrence med den thailandske import, steg med 3 %. Det samlede salg for begge segmenter steg med samme procentsats. Det skal dog bemærkes, at den thailandske import forhindrede EU-erhvervsgrenen i at vælte omkostningsstigningerne over på kunderne, og EU-erhvervsgrenen var derfor ikke i stand til at nå en tilfredsstillende rentabilitet med henblik på at opretholde en betydelig markedsandel på et marked, hvor kun EU-erhvervsgrenens varer og den thailandske import konkurrerer, da importen fra andre tredjelande er spredt og ubetydelig.

| (130) | EU-erhvervsgrenens situation er forskellig afhængig af de to segmenter (detailhandlerens mærke og eget mærke). På den ene side er EU-erhvervsgrenen i segmentet for egne mærker ikke udsat for stærk direkte konkurrence. Mærkeindehaverne står stærkt, og markedet er konsolideret. På den anden side er de detailhandlende prissættere i detailsegmentet. På grund af konkurrencen fra den thailandske import er priserne konstant under pres. På den baggrund er det vanskeligere for EU-producenterne at vælte stigningerne i produktionsomkostningerne (hovedsagelig sukkermajs og dåser) over på detailhandlere på grund af det pristryk, der udøves af den thailandske import. |
| --- | --- |

(130)

EU-erhvervsgrenens situation er forskellig afhængig af de to segmenter (detailhandlerens mærke og eget mærke). På den ene side er EU-erhvervsgrenen i segmentet for egne mærker ikke udsat for stærk direkte konkurrence. Mærkeindehaverne står stærkt, og markedet er konsolideret. På den anden side er de detailhandlende prissættere i detailsegmentet. På grund af konkurrencen fra den thailandske import er priserne konstant under pres. På den baggrund er det vanskeligere for EU-producenterne at vælte stigningerne i produktionsomkostningerne (hovedsagelig sukkermajs og dåser) over på detailhandlere på grund af det pristryk, der udøves af den thailandske import.

| (131) | EU-erhvervsgrenen har tilsyneladende været i stand til at øge sin markedsandel ved at prioritere mængderne og ikke priserne. Der kan imidlertid ikke ses bort fra, at EU-erhvervsgrenen i størstedelen af den betragtede periode og hovedparten af dens sukkermajs (detailhandlerens mærke) har været tabsgivende. |
| --- | --- |

(131)

EU-erhvervsgrenen har tilsyneladende været i stand til at øge sin markedsandel ved at prioritere mængderne og ikke priserne. Der kan imidlertid ikke ses bort fra, at EU-erhvervsgrenen i størstedelen af den betragtede periode og hovedparten af dens sukkermajs (detailhandlerens mærke) har været tabsgivende.

| (132) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte de thailandske myndigheder og to eksporterende producenter, at de stigende mængder af import af sukkermajs fra Kina til lavere importpriser snarere udgjorde en potentiel trussel end den thailandske import. |
| --- | --- |

(132)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte de thailandske myndigheder og to eksporterende producenter, at de stigende mængder af import af sukkermajs fra Kina til lavere importpriser snarere udgjorde en potentiel trussel end den thailandske import.

| (133) | Selv om den kinesiske import har en lavere gennemsnitlig pris, var importmængderne i den nuværende undersøgelsesperiode stadig ubetydelige (en markedsandel på 0,4 %), og denne import blev derfor ikke taget i betragtning i forbindelse med skadesanalysen. Denne påstand blev afvist. |
| --- | --- |

(133)

Selv om den kinesiske import har en lavere gennemsnitlig pris, var importmængderne i den nuværende undersøgelsesperiode stadig ubetydelige (en markedsandel på 0,4 %), og denne import blev derfor ikke taget i betragtning i forbindelse med skadesanalysen. Denne påstand blev afvist.

| (134) | De thailandske myndigheder og de to eksporterende producenter fremførte desuden, at EU-erhvervsgrenens utilstrækkelige resultater navnlig skyldtes vejrforholdene i Europa i 2018. De to eksporterende producenter henviste til en avisartikel (14) om majshøsten i 2018. Kommissionen bemærker for det første, at sukkermajshøsten i 2018 ikke påvirker EU-erhvervsgrenens resultater i den betragtede periode (som endte i juni 2018), da salget indtil juni 2018 er baseret på høsten i det foregående år. For det andet er artiklen ikke relevant, da majs i modsætning til sukkermajs er en anden plante, som ikke anvendes til at fremstille den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(134)

De thailandske myndigheder og de to eksporterende producenter fremførte desuden, at EU-erhvervsgrenens utilstrækkelige resultater navnlig skyldtes vejrforholdene i Europa i 2018. De to eksporterende producenter henviste til en avisartikel (14) om majshøsten i 2018. Kommissionen bemærker for det første, at sukkermajshøsten i 2018 ikke påvirker EU-erhvervsgrenens resultater i den betragtede periode (som endte i juni 2018), da salget indtil juni 2018 er baseret på høsten i det foregående år. For det andet er artiklen ikke relevant, da majs i modsætning til sukkermajs er en anden plante, som ikke anvendes til at fremstille den undersøgte vare.

14

| (135) | EU-erhvervsgrenen påstod, at der i forbindelse med skadesanalysen burde skelnes mellem store dåser, der sælges i segmentet for detailhandlerens mærke, hvor de thailandske eksporterende producenter havde en markedsandel på mellem 20 % og 30 %, og hvor EU-erhvervsgrenen havde en lav rentabilitet og led væsentlig skade. |
| --- | --- |

(135)

EU-erhvervsgrenen påstod, at der i forbindelse med skadesanalysen burde skelnes mellem store dåser, der sælges i segmentet for detailhandlerens mærke, hvor de thailandske eksporterende producenter havde en markedsandel på mellem 20 % og 30 %, og hvor EU-erhvervsgrenen havde en lav rentabilitet og led væsentlig skade.

| (136) | Som omhandlet i betragtning 96 er markedet for sukkermajs kendetegnet ved, at de findes to salgskanaler, nemlig detailhandlerens mærke og eget mærke. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 9, og som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, der førte til indførelsen af tolden, er skadesanalysen baseret på EU-erhvervsgrenens samlede resultater (eget mærke og detailhandlerens mærke) samt for så vidt angår detailhandlerens mærke på en række skadesindikatorer (rentabilitet, salgsmængder og salgspriser). Der er ingen ændrede omstændigheder, som ville kunne berettige anvendelsen af en anden metode. Derfor blev påstanden afvist. |
| --- | --- |

(136)

Som omhandlet i betragtning 96 er markedet for sukkermajs kendetegnet ved, at de findes to salgskanaler, nemlig detailhandlerens mærke og eget mærke. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 9, og som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, der førte til indførelsen af tolden, er skadesanalysen baseret på EU-erhvervsgrenens samlede resultater (eget mærke og detailhandlerens mærke) samt for så vidt angår detailhandlerens mærke på en række skadesindikatorer (rentabilitet, salgsmængder og salgspriser). Der er ingen ændrede omstændigheder, som ville kunne berettige anvendelsen af en anden metode. Derfor blev påstanden afvist.

| (137) | Skadesbilledet for EU-erhvervsgrenen er blandet. Antidumpingforanstaltningerne har delvis opfyldt deres mål ved at afhjælpe noget af den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen som følge af dumpingimporten fra Thailand. Når man tager hensyn særligt til den lave rentabilitet, er EU-erhvervsgrenens situation dog generelt stadig skrøbelig. |
| --- | --- |

(137)

Skadesbilledet for EU-erhvervsgrenen er blandet. Antidumpingforanstaltningerne har delvis opfyldt deres mål ved at afhjælpe noget af den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen som følge af dumpingimporten fra Thailand. Når man tager hensyn særligt til den lave rentabilitet, er EU-erhvervsgrenens situation dog generelt stadig skrøbelig.

| (138) | Kommissionen konkluderede derfor, at EU-erhvervsgrenen i den nuværende undersøgelsesperiode led skade i et vist omfang, men at den ikke kunne betegnes som væsentlig i den i grundforordningens artikel 3, stk. 5, omhandlede betydning. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen konkluderede derfor, at EU-erhvervsgrenen i den nuværende undersøgelsesperiode led skade i et vist omfang, men at den ikke kunne betegnes som væsentlig i den i grundforordningens artikel 3, stk. 5, omhandlede betydning.

6.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

| (139) | Kommissionen konkluderede i betragtning 138, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode. Derfor vurderede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, om der var sandsynlighed for fornyet skade som følge af dumpingimporten fra Thailand, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Ud fra de tendenser, der er beskrevet ovenfor, har antidumpingforanstaltningerne til dels opnået deres tilsigtede resultat ved at afhjælpe EU-producenternes skade. EU-erhvervsgrenen befinder sig imidlertid stadig i en sårbar og udsat situation, hvilket fremgår af den negative udvikling i en række skadesindikatorer. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen konkluderede i betragtning 138, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode. Derfor vurderede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, om der var sandsynlighed for fornyet skade som følge af dumpingimporten fra Thailand, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Ud fra de tendenser, der er beskrevet ovenfor, har antidumpingforanstaltningerne til dels opnået deres tilsigtede resultat ved at afhjælpe EU-producenternes skade. EU-erhvervsgrenen befinder sig imidlertid stadig i en sårbar og udsat situation, hvilket fremgår af den negative udvikling i en række skadesindikatorer.

| (140) | I den forbindelse undersøgte Kommissionen produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i det pågældende land, EU-markedets tiltrækningskraft og virkningen af importen fra det pågældende land på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(140)

I den forbindelse undersøgte Kommissionen produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i det pågældende land, EU-markedets tiltrækningskraft og virkningen af importen fra det pågældende land på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

6.1.   Uudnyttet produktions-/forarbejdningskapacitet

Uudnyttet produktions-/forarbejdningskapacitet

| (141) | Som nævnt i betragtning 68-70 har de thailandske eksportører en betydelig uudnyttet kapacitet og kan derfor på kort tid øge deres eksport. Dertil kommer, at den uudnyttede forarbejdningskapacitet i Thailand anslås til ca. 150 000 ton, hvilket er ca. 10 gange så meget som den thailandske eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(141)

Som nævnt i betragtning 68-70 har de thailandske eksportører en betydelig uudnyttet kapacitet og kan derfor på kort tid øge deres eksport. Dertil kommer, at den uudnyttede forarbejdningskapacitet i Thailand anslås til ca. 150 000 ton, hvilket er ca. 10 gange så meget som den thailandske eksport til Unionen.

6.2.   EU-markedets tiltrækningskraft

EU-markedets tiltrækningskraft

| (142) | På grund af de mere fordelagtige priser på EU-markedet i forhold til visse tredjelandsmarkeder, jf. betragtning 72, er det sandsynligt, at væsentlige mængder, der på nuværende tidspunkt eksporteres til disse lande, vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber. |
| --- | --- |

(142)

På grund af de mere fordelagtige priser på EU-markedet i forhold til visse tredjelandsmarkeder, jf. betragtning 72, er det sandsynligt, at væsentlige mængder, der på nuværende tidspunkt eksporteres til disse lande, vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber.

| (143) | På denne baggrund vil de thailandske eksporterende producenter — hvis foranstaltningerne ophæves — sandsynligvis øge deres tilstedeværelse på EU-markedet i form af både importmængder og markedsandele og til dumpingpriser, der vil udøve et øget pristryk på EU-erhvervsgrenens salgspriser. |
| --- | --- |

(143)

På denne baggrund vil de thailandske eksporterende producenter — hvis foranstaltningerne ophæves — sandsynligvis øge deres tilstedeværelse på EU-markedet i form af både importmængder og markedsandele og til dumpingpriser, der vil udøve et øget pristryk på EU-erhvervsgrenens salgspriser.

6.3.   Virkning på EU-erhvervsgrenen

Virkning på EU-erhvervsgrenen

| (144) | Den forventede tilstrømning af store mængder thailandsk import, som underbyder priserne, vil medføre, at EU-erhvervsgrenen vil være tvunget til at reducere sin produktion betydeligt eller sætte sine priser ned. Selv et lavt underbud har en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet, hvilket fremgår af analysen af salg under detailhandlerens mærke i betragtning 122 og 123. |
| --- | --- |

(144)

Den forventede tilstrømning af store mængder thailandsk import, som underbyder priserne, vil medføre, at EU-erhvervsgrenen vil være tvunget til at reducere sin produktion betydeligt eller sætte sine priser ned. Selv et lavt underbud har en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet, hvilket fremgår af analysen af salg under detailhandlerens mærke i betragtning 122 og 123.

| (145) | I betragtning af EU-erhvervsgrenens sårbarhed vil fald i produktionsmængder og salgspriser give sig udtryk i en meget hurtig forringelse af erhvervsgrenens rentabilitet og andre resultatindikatorer. |
| --- | --- |

(145)

I betragtning af EU-erhvervsgrenens sårbarhed vil fald i produktionsmængder og salgspriser give sig udtryk i en meget hurtig forringelse af erhvervsgrenens rentabilitet og andre resultatindikatorer.

6.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade

| (146) | Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat væsentlig skade, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(146)

Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat væsentlig skade, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves.

| (147) | To eksporterende producenter anførte, at der ikke er sandsynlighed for fornyet væsentlig skade, da Kommissionen ikke fremlagde tilstrækkelige faktiske oplysninger til bevis herfor, især fordi EU-markedet ikke er det vigtigste og foretrukne marked for den undersøgte vare, og da de eksisterende økonomiske indikatorer viser en positiv udvikling. Dette aspekt blev også fremført af de thailandske myndigheder. |
| --- | --- |

(147)

To eksporterende producenter anførte, at der ikke er sandsynlighed for fornyet væsentlig skade, da Kommissionen ikke fremlagde tilstrækkelige faktiske oplysninger til bevis herfor, især fordi EU-markedet ikke er det vigtigste og foretrukne marked for den undersøgte vare, og da de eksisterende økonomiske indikatorer viser en positiv udvikling. Dette aspekt blev også fremført af de thailandske myndigheder.

| (148) | Beviserne for sandsynlighed for fornyet skade er nærmere uddybet i betragtning 139-145, hvor Kommissionen gennemførte en prospektiv analyse for at vurdere sandsynligheden for fornyet skade. Denne analyse er ikke udelukkende baseret på den aktuelle situation på det vigtigste og foretrukne marked for den undersøgte vare og EU-erhvervsgrenens resultater, men behandler den sandsynlige situation på EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(148)

Beviserne for sandsynlighed for fornyet skade er nærmere uddybet i betragtning 139-145, hvor Kommissionen gennemførte en prospektiv analyse for at vurdere sandsynligheden for fornyet skade. Denne analyse er ikke udelukkende baseret på den aktuelle situation på det vigtigste og foretrukne marked for den undersøgte vare og EU-erhvervsgrenens resultater, men behandler den sandsynlige situation på EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder. Påstanden blev derfor afvist.

7.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (149) | I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(149)

I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.

7.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (150) | Som nævnt i betragtning 139 befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en skrøbelig og udsat situation. Den kunne anvende den lettelse, der opstår ved en videreføring af foranstaltningerne, til at hæve sine salgspriser (især for detailhandlerens mærke) og dermed dække de øgede produktionsomkostninger. Dette ville give EU-erhvervsgrenen mulighed for at forbedre den finansielle situation. |
| --- | --- |

(150)

Som nævnt i betragtning 139 befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en skrøbelig og udsat situation. Den kunne anvende den lettelse, der opstår ved en videreføring af foranstaltningerne, til at hæve sine salgspriser (især for detailhandlerens mærke) og dermed dække de øgede produktionsomkostninger. Dette ville give EU-erhvervsgrenen mulighed for at forbedre den finansielle situation.

7.2.   Forbrugeres og detailhandleres interesser

Forbrugeres og detailhandleres interesser

| (151) | I den foregående udløbsundersøgelse blev det konkluderet, at detailhandlerne ikke ville blive uforholdsmæssigt hårdt ramt, selv om foranstaltningerne ville blive forlænget. |
| --- | --- |

(151)

I den foregående udløbsundersøgelse blev det konkluderet, at detailhandlerne ikke ville blive uforholdsmæssigt hårdt ramt, selv om foranstaltningerne ville blive forlænget.

| (152) | I den nuværende undersøgelse fandt Kommissionen ingen beviser for, at dette har ændret sig siden den foregående udløbsundersøgelse. Der var ingen detailhandlere, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen eller hævdede, at denne konklusion ikke længere var gyldig. Kommissionen konkluderede følgelig, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen væsentlig negativ virkning på detailhandlernes finansielle situation, og at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke ville påvirke dem urimeligt. |
| --- | --- |

(152)

I den nuværende undersøgelse fandt Kommissionen ingen beviser for, at dette har ændret sig siden den foregående udløbsundersøgelse. Der var ingen detailhandlere, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen eller hævdede, at denne konklusion ikke længere var gyldig. Kommissionen konkluderede følgelig, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen væsentlig negativ virkning på detailhandlernes finansielle situation, og at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke ville påvirke dem urimeligt.

| (153) | Hvad angår forbrugerne, er den gennemsnitlige udgift til sukkermajs pr. husholdning meget begrænset. I betragtning af de nuværende foranstaltningernes beskedne niveau vil virkningerne af en opretholdelse af foranstaltningerne sandsynligvis blive ubetydelig for forbrugerne. |
| --- | --- |

(153)

Hvad angår forbrugerne, er den gennemsnitlige udgift til sukkermajs pr. husholdning meget begrænset. I betragtning af de nuværende foranstaltningernes beskedne niveau vil virkningerne af en opretholdelse af foranstaltningerne sandsynligvis blive ubetydelig for forbrugerne.

| (154) | Det konkluderes derfor, at de foreslåede foranstaltninger næppe vil påvirke detailhandlernes og forbrugernes situation i Unionen væsentligt. |
| --- | --- |

(154)

Det konkluderes derfor, at de foreslåede foranstaltninger næppe vil påvirke detailhandlernes og forbrugernes situation i Unionen væsentligt.

7.3.   Risiko for forsyningsproblemer/konkurrence på EU-markedet

Risiko for forsyningsproblemer/konkurrence på EU-markedet

| (155) | EU-forbruget forblev stabilt på omkring 365 000 ton. EU-erhvervsgrenens kapacitet lå konstant over EU-efterspørgslen i den betragtede periode og var på ca. 466 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenen har tilsyneladende en uudnyttet kapacitet til at øge produktionen i tilfælde af øget efterspørgsel. Importen fra andre tredjelande, navnlig USA og Kina, kan også dække en del af efterspørgslen. Antidumpingforanstaltningerne har ikke til formål at stoppe importen fra Thailand til Unionen. I betragtning af antidumpingforanstaltningernes lave niveau kan det forventes, at den thailandske import fortsat vil have en vis markedsandel på EU-markedet. |
| --- | --- |

(155)

EU-forbruget forblev stabilt på omkring 365 000 ton. EU-erhvervsgrenens kapacitet lå konstant over EU-efterspørgslen i den betragtede periode og var på ca. 466 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenen har tilsyneladende en uudnyttet kapacitet til at øge produktionen i tilfælde af øget efterspørgsel. Importen fra andre tredjelande, navnlig USA og Kina, kan også dække en del af efterspørgslen. Antidumpingforanstaltningerne har ikke til formål at stoppe importen fra Thailand til Unionen. I betragtning af antidumpingforanstaltningernes lave niveau kan det forventes, at den thailandske import fortsat vil have en vis markedsandel på EU-markedet.

| (156) | Ud fra ovenstående kan det ikke konkluderes, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne med sandsynlighed vil føre til forsyningsproblemer på EU-markedet eller til en begrænsning af konkurrencen på EU-markedet. |
| --- | --- |

(156)

Ud fra ovenstående kan det ikke konkluderes, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne med sandsynlighed vil føre til forsyningsproblemer på EU-markedet eller til en begrænsning af konkurrencen på EU-markedet.

7.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (157) | Kommissionen konkluderede derfor, at der ikke var nogen tvingende årsager i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde de gældende foranstaltninger over for importen af den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(157)

Kommissionen konkluderede derfor, at der ikke var nogen tvingende årsager i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde de gældende foranstaltninger over for importen af den undersøgte vare.

8.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (158) | På grundlag af Kommissionens konklusioner om fortsat dumping, fornyet skade og Unionens interesser bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand opretholdes. |
| --- | --- |

(158)

På grundlag af Kommissionens konklusioner om fortsat dumping, fornyet skade og Unionens interesser bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand opretholdes.

| (159) | Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale en opretholdelse af de gældende foranstaltninger. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning. |
| --- | --- |

(159)

Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale en opretholdelse af de gældende foranstaltninger. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.

| (160) | I henhold til artikel 109 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (15) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned. |
| --- | --- |

(160)

I henhold til artikel 109 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (15) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned.

15

Den Europæiske Unions Tidende

| (161) | Det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 afgav ikke nogen udtalelse — |
| --- | --- |

(161)

Det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 afgav ikke nogen udtalelse —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, henhørende under KN-kode ex 2001 90 30 (Taric-kode 2001903010), og sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2005 80 00 (Taric-kode 2005800010), med oprindelse i Kongeriget Thailand.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:

| Virksomhed | Antidumpingtold (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Thailand | 3,1 | A789 |
| Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand | 14,3 | A890 |
| Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailand | 12,8 | A790 |
| River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Thailand | 12,8 | A791 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailand | 11,1 | A792 |
| Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der er opført i bilaget | 12,9 | A793 |
| Alle andre virksomheder | 14,3 | A999 |

Virksomhed

Antidumpingtold (%)

Taric-tillægskode

Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Thailand

3,1

A789

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand

14,3

A890

Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailand

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Thailand

12,8

A791

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailand

11,1

A792

Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der er opført i bilaget

12,9

A793

Alle andre virksomheder

14,3

A999

3.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Artikel 1, stk. 2, kan ændres med henblik på at tilføje en ny eksporterende producent og lade denne producent være omfattet af den vejede gennemsnitlige antidumpingtold, der finder anvendelse for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven i den oprindelige undersøgelse, hvis en ny eksporterende producent i Thailand over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at:

| a) | denne ikke eksporterede den i stk. 1 omhandlede vare til Unionen i perioden mellem 1. januar 2005 og 31. december 2005 (den oprindelige undersøgelsesperiode) |
| --- | --- |

a)

denne ikke eksporterede den i stk. 1 omhandlede vare til Unionen i perioden mellem 1. januar 2005 og 31. december 2005 (den oprindelige undersøgelsesperiode)

| b) | denne ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen eksportør eller producent i Thailand, der ved denne forordning er pålagt antidumpingforanstaltninger, og |
| --- | --- |

b)

denne ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen eksportør eller producent i Thailand, der ved denne forordning er pålagt antidumpingforanstaltninger, og

| c) | denne enten faktisk har eksporteret den undersøgte vare til Unionen eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Unionen efter udløbet af den oprindelige undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

c)

denne enten faktisk har eksporteret den undersøgte vare til Unionen eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Unionen efter udløbet af den oprindelige undersøgelsesperiode.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. november 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

Redaktionel note: Bilaget findes på side 28 i EUT L 310 af 2.12.2019.

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 682/2007 af 18. juni 2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand (EUT L 159 af 20.6.2007, s. 14).

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 954/2008 af 25. september 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 682/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand (EUT L 260 af 30.9.2008, s. 1).

3

(4)  Kommissionens afgørelse 2007/424/EF af 18. juni 2007 om godtagelse af tilsagn afgivet i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand (EUT L 159 af 20.6.2007, s. 42).

4

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 847/2009 af 15. september 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 682/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand (EUT L 246 af 18.9.2009, s. 1).

5

(6)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 875/2013 af 2. september 2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 244 af 13.9.2013, s. 1).

6

(7)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 307/2014 af 24. marts 2014 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 875/2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, efter en interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 91 af 27.3.2014, s. 1).

7

(8)  Meddelelse efter dommene af 14. december 2017 og 28. marts 2019, henholdsvis i sag T-460/14 og C-144/18 P vedrørende Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 307/2014 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 875/2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand (EUT C 291 af 29.8.2019, s. 3).

8

(9)  Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger (EUT C 440 af 21.12.2017, s. 21).

9

(10)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Kongeriget Thailand (EUT C 322 af 12.9.2018, s. 4).

10

(11)  IEG Vu-artikel af 24.10.18 i AETMD's indlæg af 29.3.2019, bilag 8.

11

(12)  AETMD's indlæg af 29.3.2019.

12

(13)  Eksport af 13 643 ton af den undersøgte vare (jf. tabel 2) sammenlignet med en samlet uudnyttet kapacitet på 150 000 ton.

13

(14)  https://www.lemonde.fr/economie/article/2018/10/20/la-roumanie-vampirise-le-marche-europeen-du-mais_5372297_3234.html?xtmc=dracula&xtcr=1.

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

15

---